Az Egyesült Magyar Párt megalakulásának 80. évfordulójára emlékeztek Komáromban.KomáromA nemzeti egység jegyében címmel rendezett konferenciát az Egyesült Magyar Párt (teljes nevén az Egyesült Országos Keresztényszocialista és Magyar Nemzeti Párt) megalakulásának 80.
Történelmi konferencia a nemzeti egység jegyében
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ujszo_14665796021953_84.jpeg.webp?itok=jmbDWeHC)
Az Egyesült Magyar Párt megalakulásának 80. évfordulójára emlékeztek Komáromban.
Komárom
A nemzeti egység jegyében címmel rendezett konferenciát az Egyesült Magyar Párt (teljes nevén az Egyesült Országos Keresztényszocialista és Magyar Nemzeti Párt) megalakulásának 80. évfordulója alkalmából a Csemadok Komáromi Területi Választmánya és a Fórum Kisebbségkutató Intézet.
A két világháború közti felvidéki magyar politizálás mozzanatait és eredményeit a szocializmus évei alatt megpróbálták kitörölni az itt élők emlékezetéből, napjainkban viszont csak rajtunk múlik, mennyire válnak ismertté szélesebb körben – mutatott rá a bevezetőben a konferenciát vezénylő Molnár Imre, a Pozsonyi Magyar Intézet igazgatója. A konferencia első felében az Egyesült Magyar Párt (EMP) megalakulásának előzményeiről, a folyamatban fontos szerepet játszó politikusokról hangzottak el előadások, a második felében pedig az EMP megítélését boncolgatták az előadók.
Egy vagy több párt?
Az elhangzottakból egyértelműen kiderült, a felvidéki magyar politikusokat már akkor megosztotta a kérdés, hogy etnikai alapon vagy a szlovákokkal együtt kell-e politizálni, valamint az is, hogy Budapest szerepvállalása, illetve érdekei mindig is meghatározóak voltak. Óhatatlanul rengeteg párhuzam felvetődött az akkori és a mai felvidéki magyar politizálás között, ezért bizonyára hasznos lett volna, ha a vezető politikusaink is ott ülnek a hallgatóság körében. Angyal Béla helytörténész rámutatott, már a húszas évek elejétől, azaz kisebbségi létbe kényszerülésünk kezdetekor felmerült a dilemma: egy vagy több pártra van-e szükség. Majd miután több párt alakult, néhány év elteltével már az egyesülésről tárgyaltak. Ami viszont nem jött össze a húszas évek közepén, az a Felvidéken élő magyarság igényeiből fakadóan, valamint Budapest nyomására 1936-ban valósággá vált. A két jelentős jobboldali tömörülés, a Magyar Nemzeti Párt (MNP) és az Országos Keresztényszocialista Párt (OKSZP), amely a felvidéki magyarok 60 százalékának támogatását élvezte, 1936. június 21-én Érsekújvárban megtartotta közös kongresszusát.
A politikai egység kevés
Popély Gyula történész az egyesülést megelőző időszakot, az egyes pártvezetők, valamint Budapest hozzáállását, lépéseit taglalta. Előadását Jaross Andor, az EMP ügyvezető elnökének a párt egyesülésekor elmondott programbeszédéből vett gondolattal zárta. A politikus akkor úgy fogalmazott: megvan a felvidéki magyar politikai egység, de ez kevés, a gondolkodásban is egységre van szükség. Erre kell nevelni a felvidéki magyar közösséget.
Közös értékek, közös célok
„Sok párhuzam felvetődik a két háború közti magyar politizálás és napjaink politikai kultúrája között – mondta lapunknak Simon Attila, a Selye János Egyetem tanára, a Fórum Kisebbségkutató Intézet igazgatója. – Akkor is többpártrendszer volt, ami az itteni magyar társadalom strukturáltságából, sokszínűségéből adódik. Éppen ezért különböző érdekeket kellett és kell ma is megjeleníteniük a pártoknak. A két világháború között ezeket az eltérő érdekeket személyes konfliktusok is tetézték. Az akkori időszak egyik tanulsága az lehet, hogy nem a többpártrendszert kell legyőzni, nem feltétlenül az összeolvasást kell erőltetni, hanem közös értékek, közös célok mentén kell egységesen fellépni. Hiszen az MNP és az OKSZP már az egyesülés előtt, 1929-ben és 1935-ben külön, de közös listával indult a választásokon. Az együttműködés ma is járható út, és a parlamenti választásokon való közös indulás nem jelenti a pártstruktúrák összeolvadását.”
„A Magyar Nemzeti Párt és az Országos Keresztényszocialista Párt 1936-os egyesülésének eddigi kerek évfordulóiról egyáltalán nem emlékezett meg a felvidéki magyarság, ezért tartom jelentősnek ezt a konferenciát. Az elhangzott előadásokból kiadványt szeretnénk összeállítani” – mondta Petheő Attila, a Csemadok járási elnöke.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.