Egy fiatal életében a tanulmányok befejezése az utolsó formális lépés az önállósodás felé. Amíg iskolába járt, a szülei és az állam vállalták érte a felelősséget.
A végzősök hivatali teendői
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ujszo_1496908800738_60_1.jpeg.webp?itok=GGokqZKo)
Egy fiatal életében a tanulmányok befejezése az utolsó formális lépés az önállósodás felé. Amíg iskolába járt, a szülei és az állam vállalták érte a felelősséget. A záróvizsgával nemcsak a diákéletnek, hanem néhány kiváltságnak is búcsút mondhatnak, sok mindent kell elintézniük viszonylag rövid időn belül.
Az iskola befejezése után nem mindenki kap azonnal munkát, a korábbi évekhez hasonlóan feltehetően az idén is júniustól szeptemberig több ezer végzős jelentkezik majd be a munkaügyi hivatalokba. Csak kevés fiatal ismeri hivatalos tennivalóit.
Élethelyzetek
A középiskolai és egyetemi tanulmányok befejezése után sokféle élethelyzet alakulhat ki, s ennek megfelelően többféle, némileg eltérő ügyintézés vár a végzősökre. Van, aki tovább folytatja tanulmányait, a szerencsésebbeknek sikerül elhelyezkedniük, többen külföldre mennek, néhányan vállalkozást indítanak.
Önkéntes munkanélküli
Aki befejezi a tanulmányait, megszűnik az eltartott gyermek státusza, a szülei elveszítik a jogosultságot a családi pótlékra, és már az állam sem téríti helyette az egészségbiztosítási járulékokat. Az állam csak azoknak fizeti tovább, akik bejelentkeznek a munkanélküli-nyilvántartásba. Aki a záróvizsga után nem talál azonnal munkát, annak a lehető legrövidebb időn belül fel kell keresnie a munkaügyi hivatalt. Ha ezt nem teszi meg, vagyis nem akarja regisztráltatni magát, és nem sikerül azonnal elhelyezkednie sem, önkéntes munkanélküli lesz, és így magának kell fizetnie a kötelező egészségbiztosítást.
Meddig diák a diák
Aki a munkanélküli-nyilvántartás mellett dönt, annak szüksége lesz a személyi igazolványára, a tanulmányok hosszáról és befejezéséről szóló igazolásra, valamint az oklevélre vagy érettségi bizonyítványra. A középiskolák végzősei az utolsó nyári szünet végéig, vagyis augusztus 31-ig diáknak számítanak. Ha addig nem találnak munkát, szeptember 7-éig jelentkezniük a munkaügyi hivatalban. Aki a határidőig jelentkezik, annak folyamatos lesz az egészségbiztosítási járulék fizetése. Aki akarja, már korábban, azaz szeptember 7-e előtt is regisztráltathatja magát, de akkor leállítják a családi pótlék folyósítását.
A főiskolások az utolsó államvizsga után szűnnek meg diáknak lenni. Akinek nincs munkája, és szeretné magát bejegyeztetni a munkaügyi hivatalban, annak ezt a záróvizsgától számított 7 napon belül kell megtennie. Aki később jelentkezik, az a bejelentkezéséig önkéntes munkanélkülinek számít, s ez alatt magának kell fizetnie a kötelező egészségbiztosítást.
Szigorú egészségbiztosító
A munkaügyi hivatallal nem kötelező felvenni a kapcsolatot, az egészségbiztosítóval azonban kötelező: a záróvizsga letétele után 8 napon belül tájékoztatniuk kell a tanulmányaik befejezéséről. Ehhez szükségük van a személyi igazolványra és az iskola befejezését igazoló dokumentumra (oklevél, bizonyítvány). Ellenkező esetben az Egészségügyi Felügyeleti Hivatal (ÚDZS) 331 eurós bírságot szabhat ki, aki pedig ismételten nem tesz eleget bejelentési kötelességének, akár a duplájára is megbírságolhatják.
A Szociális Biztosítóval (SP) szemben a végzősöknek nincs semmilyen kötelezettségük, nem kötelező társadalombiztosítást kötniük, de nem is jár nekik semmilyen támogatás – betegség esetén nem kapnak táppénzt, nem jogosultak munkanélküli-segélyre, ezt az időszakot nem veszik majd figyelembe a későbbi nyugdíjigény elbírálásakor. Aki akar, köthet önkéntes biztosítást. Ilyen esetben mindenki maga döntheti el, milyen kivetési alapból számolják ki a havi járulékot. Csak annak kell felvennie a kapcsolatot az SP-vel, akinek volt önkéntes biztosítása, s így számíthat valamilyen támogatásra. Kivételt képeznek azok a végzősök, akik árvasági nyugdíjat kapnak: nekik bejelentési kötelezettségük van a Szociális Biztosítóval szemben, 8 napon belül el kell juttatniuk egy igazolást arról, hogy befejezték vagy megszakították tanulmányaikat.
Álláskeresés
„Akár jelentkezik valaki a munkaügyi hivatalban, akár nem, az álláskeresést nem szabad halogatni! Csaknem minden tizedik 18–24 év közötti fiatal azt hiszi, egy hónapon belül képes munkát találni, a valóság azonban nem mindig ilyen kedvező” – figyelmeztet Dominika Babulicová, a Profesia állásközvetítő portál munkatársa. A munkaügyi hivatal adatai szerint a 20–25 év közöttiek átlagosan 12 hónapig szerepelnek a munkanélküliek között. „Ilyen kilátások mellett néhány sikertelen állás-interjú és pár elutasítás a kezdeti optimizmust reménytelenségre változtathatja, sőt, egyeseknek úgy tűnhet, az országban alig van lehetőség a fiatalok számára, és minden munkaadó csak tapasztalt, idősebb alkalmazottat keres” – tette hozzá Babulicová. Tapasztalatai szerint sok cég hajlandó végzősöket is felvenni, számos munkahely megfelelő gyakorlattal még nem rendelkezők számára is, ám a keresést egy pillanatra sem szabad abbahagyni. A különböző állásközvetítő portálokon naponta több ezer ajánlat jelenik meg, ezeket tanácsos folyamatosan böngészni, s bár most fejezték be az iskolát, a tanulást nem szabad abbahagyni, a végzősöknek is tanácsos tovább képezniük magukat, fejleszteni a személyiségüket, mert soha nem tudhatják, mikor mire lesz szükségük. Vagyis aki regisztráltatta magát a munkaügyi hivatalban, jelentkezhet ott valamilyen készségfejlesztő vagy átképző tanfolyamra, illetve igényelhet hozzájárulást az abszolvensi gyakorlat elvégzéséhez. A bátrabbak saját vállalkozást indíthatnak, s ehhez is próbálhatnak intézni állami támogatást a hivataltól. (sza)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.