Az új Európa motorját jelentette 1963-ban Németország és Franciaország történelmi megbékélése, a Charles de Gaulle néhai francia elnök és Konrad Adenauer volt német kancellár által aláírt történelmi megállapodás.
Német–lengyel megbékélés
A német–lengyel kapcsolatok ugyanis az előző, Jaroslaw Kaczynski vezette kormány idején mélypontra jutottak, azokat súlyos nézeteltérések, Varsó részéről dur?va vádaskodások – terhelték meg. A nemzeti konzervatív Kaczynski – ikertestvérével, az államfő Lech Kaczynskivel – ez év első félévében a német uniós elnökségi cél?kitűzések legádázabb ellenzője volt az EU tagállamainak vezetői közül, s Varsó a német kormányt nacionalizmussal és történelemhamisítással vádolta. Az Európában is szokatlanul éles, belpolitikai ihletésű lengyel támadások ahhoz vezettek, hogy erősödött a háború óta meglevő bizalmatlanság a két ország lakossága között.
Ezért tűnt önmagában gyökeres fordulatnak a Donald Tusk által beiktatásakor használt hangnem, s az az üzenet, hogy az új lengyel kormányfő Brüsszel után második külföldi helyszínként kedden Berlint keresi fel. Ráadásul úgy, hogy előreküldte külügyminiszterét, akinek ez az első külföldi útja.
Egyik fél sem számít arra, hogy a kétoldalú kapcsolatok problémái egy csapásra megoldódnak, legyen szó akár a tervezett balti-tengeri – Lengyelországot és a balti államokat elkerülő – orosz–német földgázvezetékről, akár a háború után kitelepítettek, elüldözöttek berlini emlékhelyéről. Varsó régóta neheztel mindkettő kapcsán. Sikorski külügyminiszter szerint azonban a jószomszédi viszony reményében Lengyelország valamennyi kérdésről tárgyalni akar, a nyitottság és a kölcsönös bizalom helyreállítására való törekvés szellemében. Ugyanezt hangsúlyozta hétfői nyilatkozatában Donald Tusk is. A Frankfurter Allgemeine Zeitungban a miniszterelnök kiemelte, hogy a nézeteltéréseket nem „a történelem lövészárkából” kívánja megközelíteni, hanem nyitottan és konstruktívan.
Megoldási javaslatból is akad jócskán. A tervezett földgázvezetékkel kapcsolatban az, hogy a vezeték egy lengyelországi „le?ágazással” bővülne, az emlékhellyel kapcsolatban Tusk tett újabb javaslatot: Gdanskban, az akkori Danzigban épüljön fel – ahol a második világháború 1939. szeptember 1-jén megkezdődött –, s azzal valamennyi háborús elüldözöttnek emléket állítanának.
A keddi vizit csak a kezdet lesz, de Berlinben nagy reményeket fűznek a látogatáshoz. Azt mindenképp, hogy megkezdődik a párbeszéd és az együttműködés új időszaka.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.