Soha ennyien nem gyűltek össze, hogy megpróbálják megmenteni a Földet a globális felmelegedés katasztrofális hatásaitól: több mint tízezren utaztak az indonéziai Balba, miniszterektől aszály sújtotta gazdákon át Nobel-díjasokig.
Menteni, ami még menthető
A klímaváltozás iránti érdeklődés nagyobb, amióta Al Gore volt amerikai alelnök és ENSZ-szakértők egy csoportja Nobel-békedíjat kapott, amiért felhívta a figyelmet a felmelegedés, a gleccserek olvadása, a minden korábbinál súlyosabb aszályok és áradások, a hőség okozta halálesetek veszélyeire.
Felmerülhet a kérdés, e sorscsapás nyomán egyfajta „gyógyturizmus” van-e kialakulóban. Ezt Yvo de Boer, az ENSZ klímaváltozási konferenciájának végrehajtó titkára cáfolja. „Bárhol tartjuk is, az embereknek oda kell utazniuk – mondja. – A kérdés talán az, szükség van-e erre? A válaszom: igen. Ha nem ültetjük tárgyalóasztalhoz az Egyesült Államokat, a nagy fejlődő országokat és az Európai Uniót, hogy keressék a megoldást, semmi sem történik, és a tudósoknak az üvegházhatású gázok növekedő kibocsátására és annak következményeire vonatkozó próféciája valósággá válik.”
Az ENSZ becslései szerint a 12 napos konferencia alatt 47 ezer tonna széndioxid és más szennyező anyag kerül a levegőbe főként a repülőgépekből, és a tengerpartokon álló ötcsillagos szállodák klímaberendezéseiből. Ha a számítás pontos, ez Goodall szerint megfelelne egy 1,5 milliós lélekszámú nyugati nagyváros, például Marseille napi kibocsátásának, bár szerinte a tényleges mennyiség ennek a duplája lesz, több mint százezer tonna, ami megközelíti az afrikai Csád egyévi szennyezőanyag-kibocsátását.
A szervezők mindent megtettek a mellékhatások kiküszöbölésére. Indonézia – ahol a világon az egyik legmagasabb az erdőirtások aránya – bejelentette, az elmúlt néhány hét alatt 79 millió fát ültetett a szigetországban, kétszáz kerékpárt ajánlottak fel a résztvevőknek a konferencia helyszíne körüli közlekedésre, és „környezetbarát” papírból készült dokumentumokat osztottak ki a résztvevők között. Külön gyűjtőedényeket helyeztek el a papír- és műanyag hulladék számára.
A derűlátók abban reménykednek, hogy a bali találkozó révén intenzív kétéves tárgyalási folyamat kezdődik meg a kiotói jegyzőkönyvet felváltó egyezményről. Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének Kiotói Jegyzőkönyve, amely előírja az üvegházhatású gázok kibocsátásának átlagosan ötszázalékos csökkentését az 1990-es szinthez képest, 2012-ben lejár.
„Nem arra van szükségünk, hogy csak beszéljenek, beszéljenek – mondta Ursula Rakova, a pápua új-guineai Carteret-szigetek 43 éves lakója, aki elmondta, hogyan pusztította el az emelkedő tengervíz egykor termékeny földjét Huene szigetén. – Pénzre van szükségünk, hogy földet béreljünk, iskolákat, rendelőket építsünk” – mutatott rá, s elmondta, több föld?művessel és halásszal hajóval, autóbusszal és repülővel utazott el Balira.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.