Önmagában kedvező előrelépést jelenthet, hogy az Európai Parlament történetében először folytattak vitát a nemzeti kisebbségek helyzetéről.
Hasznos eszmecsere, határozat elfogadása nélkül
A kisebbségek helyzetét csak súlyosbítja, hogy a nyelvtörvény megszegőire újra szankciók és bírságok kiszabását helyezik kilátásba. A módosított dokumentum szerint az sem lehetetlen, hogy az államigazgatás magyar nemzetiségű alkalmazottainak le kellene vizsgázniuk szlovák nyelvből, s ennek alapfeltétele lehet egy-egy állás betöltése is. A szigorított nyelvtörvény szerint az összes tájékoztatást, reklámszöveget csak államnyelven lehet feltüntetni, az idegen nyelvű szöveg csak ez után következhet. Tételesen tehát az államnyelvről szóló törvény módosítása sem tiltja a kisebbség nyelvének használatát. Gyakorlatban viszont nem ritka a törvény helytelen értelmezése. Nemegy helyen a magyar nyelvű tájékoztatót, hirdetményt vagy reklámszöveget csak szlovákra cserélik fel, ami megelőzi a jogszabályt, vagy pedig puszta kényelemből nem élnek a kisebbségi nyelv használatával.
Örvendetes, hogy az európai emberi jogi ügynökség programjába bekerült a kisebbségek diszkriminációjának témaköre. Bíztató, hogy az Európai Parlamentben több képviselőt rádöbbentett, hogy a nemzeti kisebbségekkel kapcsolatos problémák valós problémák, és feszültségeket okozhatnak az egyes országokban és az országok között is. A Beneš-dekrétumokra utalva az EU állampolgári jogok bizottsága aláhúzta a kollektív bűnösség elfogadhatatlanságát. Éppen ezért fokozott figyelemmel kísérik a szlovák parlament további munkáját, határozatainak gyakorlati átültetését. Brüsszelben hasznos, erkölcsileg sikeres munkát végeztek az anyaországi és a hazai magyar EU-képviselők, mert a vita arra helyezte a hangsúlyt, hogy az EU-ban meg kell oldani azokat a problémákat, amelyek a régi konfliktusokat életben tartják, nem pedig azok megerősítésére olajat önteni a tűzre.
Igaz, az állampolgári, igazságügyi és jogi bizottság programpontjai egyelőre a kölcsönös ismeretekre és eszmecserére szorítkozott, és nem egy kötelező határozat elfogadására irányult, de eredményes volt, mert akik felszólaltak, mind felléptek a diszkrimináció és a kollektív bűnösség ellen. Az EU-képviselők pedig megerősítették választóik bizalmát, abban a reményben, hogy kormányuk hivatalosan bocsánatot kér elődeik 60 évvel korábban elkövetett szörnyűségeiért.
Krascsenics Géza
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.