Bár a cseh Český Těšínt a lengyel Cieszyntől elválasztó sekély Olše folyó mindkét oldalán fennen hirdetik a táblák „Státní hranice. Přechod zakázán! – Granica panstwa. Przekraczanie zabronione!” azaz: „Államhatár. Tilos az átjárás!”, a folyón átívelő két hídon a határőrök a hét elején már nem ellenőrizték az ide-oda ingázó embereket.
Éjféltől szabad az átjárás
Éjfél után itt is életbe lép „a Schengen”, s majdnem kilenc évtized elteltével ez a cseh–lengyel államhatár is szabadon átjárható lesz. „Gyűlöltük ezt a határt, mert rengeteg baj forrása volt. Nagyon örülünk, hogy végre eltűnik. Sok családnak szerez örömöt, ezentúl tagjaik könnyen látogathatják egymást” – magyarázta Józef Szymeczek, a csehországi Lengyelek Kongresszusának, a mintegy 60 ezres csehországi lengyel kisebbség csúcsszervének elnöke. A történelmi Těšín és jórészt lengyel nemzetiségű lakossága – a lengyel résznek mintegy 40 ezer, a csehnek mintegy 30 ezer lakosa van – 1920 óta van kettéosztva. „A helyi lakosság, elsősorban a lengyelek ezúttal biztos, hogy őszintén fognak ünnepelni, hiszen Těšín a régió lengyelségének központja. Sokan fellélegeznek, s bizonyára egy kis pálinka is az asztalra kerül” – vélekedett Szymeczek. Eddig a történelmi központ a lengyel, míg a vasútállomás és az ipar a cseh városrészben volt. Most a schengeni határnyitással remény van arra, hogy újra egy szerves egységként fejlődjön a város két része, amelyért a csehek és a lengyelek a múlt században két ízben is véres harcokat folytattak. A lakosság különösen a nyolcvanas évekre emlékezik nehéz szívvel: Lengyelországba csak meghívóval lehetett menni, ami azt jelentette, hogy az útlevélhez és a vámnyilatkozathoz még egy jegyzővel hitelesített levél is kellett valakitől a szomszédságból. Sokszor ez sem volt elég. Ha a határőrök valakiről azt feltételezték, hogy esetleg kapcsolatba akar lépni az „ellenforradalmi” Szolidaritással, menten visszatérítették a hithűen szocialista Csehszlovákiába. „Határőrökre már nem lesz szükségünk. Ám a határsáv marad az idegenrendészetnél” – tájékoztatott Daniela Vlčková, a cseh idegenrendészet szóvivője. Český Těšín önkormányzata arra számít, hogy a következő években jelentősen fellendül a város kereskedelme és idegenforgalma. „Több közös projekten törjük a fejünket a lengyel féllel, hiszen alapvetően egy város vagyunk. Az első tervek között szerepel, hogy az egész városban olyan módon rendezzük át az útjelző táblákat, hogy azok a csehek és a lengyelek számára is érthetőek legyenek. A következő gyakorlati lépés a városi rendőrség közös munkájának megszervezése” – mondta Dorota Havlíková, a český těšíni városi hivatal szóvivője. A határnyitást és az „egye?sülést” nagyszabású tűzijátékkal, kulturális-társadalmi rendezvényekkel, utcabálokkal ünneplik meg. „Történelmünkben először most már együtt fogunk ünnepelni. Minden rendezvény közös” – pontosított Havlíková. Český Těšín/Cieszyn sorsa nem egyedüli, de a legismertebb eset Csehországban, hiszen több tízezres határváros. Hasonlóan örülnek a schengeni határnyitásnak más, eddig kettévágott települések lakosai is, mint például a cseh–osztrák határon fekvő České Velenice/Gmünd, a cseh–német határon Jiříkov/Ebersbach, Dolní Poustevna/Sebnitz, Vejprt/Barenstein.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.