Egyre többen dolgoznak külföldön. A határ menti régiókban élők sokszor ingáznak, a szomszédos országokban, a határhoz közel, vagy akár távolabbi országokban vállalnak munkát. A külföldi munka kapcsán felmerül a kérdés: a külföldről származó jövedelem után hogyan kell adót fizetni?
A külföldi bevétel utáni adó
Egyre többen dolgoznak külföldön. A határ menti régiókban élők sokszor ingáznak, a szomszédos országokban, a határhoz közel, vagy akár távolabbi országokban vállalnak munkát. A külföldi munka kapcsán felmerül a kérdés: a külföldről származó jövedelem után hogyan kell adót fizetni? Melyik országban kell adóbevallást készíteni, ahonnan a jövedelem származik, vagy az állampolgárság szerint, azaz Szlovákiában?
Hol adózzunk?
A nemzetközi adózás kérdésében a nemzetközi szerződések alapján kell eljárni, miközben alapszabály: minden országnak jogában áll a saját területén megszabni az adózás feltételeit. A kettős adózás elkerülése érdekében az államok kétoldalú megállapodásokat kötnek. Az első lépés meghatározni, melyik államban adórezidens az adózó. Ettől függ ugyanis, hogy az illető melyik államban köteles adót fizetni.
Adórezidens
A szlovák adórezidens, más szóval a korlátlan adókötelességű adóalany a szlovák jövedelemadó-törvény értelmében adózik nemcsak a hazai bevételeiből, hanem más ország(ok)ban szerzett jövedelméből is. Az számít szlovák adórezidensnek, aki Szlovákiában állandó lakhellyel rendelkezik, és általában itt is tartózkodik, vagy ha itt nincs is állandó lakhelye, legalább 183 napot Szlovákiában tölt.
Az állandó lakhely dönt
Előfordulhat, egyszerre két állam is a saját rezidensének tartja ugyanazt a személyt – például szlovák rezidensnek számít, mert itt van az állandó lakhelye, és legalább 183 napot itt tartózkodott, de Ausztria is a saját rezidenseként viszonyulhat hozzá, mert ott van a bevétele fő forrása, és az év egy részében ott tartózkodik, esetleg átmeneti lakhellyel is rendelkezik.
E kettősséget fel kell oldani. A legfontosabb szempont, hogy az illetőnek hol van az állandó lakhelye. Ha mindkét államban van állandó jellegű tartózkodási helye, akkor megnézik, hogy melyik országhoz fűzi szűkebb személyi, családi, kulturális és gazdasági kapcsolat, vagyis hol van az „érdekeinek a központja”: hol tartózkodik 183 napnál kevesebbet, naponta ingázik-e, hol él a családja, hol törleszt jelzáloghitelt, hol milyen vagyonnal rendelkezik stb. Minden eset egyedi, egyéni elbírálás alá tartozik.
Miután tisztázódott, hogy az illető szlovák rezidens, Szlovákiában adóbevallást kell készítenie, melyben feltünteti az esetleges szlovákiai és az összes külföldi jövedelmét is. Ha úgy ítélik meg, hogy az illető nem szlovák rezidens, akkor külföldön kell adóbevallást benyújtania. Ilyen esetben tanácsos a külföldi adóhatóságtól kérni egy igazolást arról, hogy az ő adórezidensük – erre szükség lesz a szlovák adóhatósággal szemben. (sza)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.