A vízhiány jelenti a legnagyobb gondot, a 33,5 kilométeres szakaszon száraz a patakmeder.Bős/CsilizradványVégéhez közeledik a Csiliz-patak medrének és partjának tisztítása.
Kotrógépekkel tisztítják a Csiliz-patakot
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ujszo_1466195288087_34.jpeg.webp?itok=UGz1UQTA)
A vízhiány jelenti a legnagyobb gondot, a 33,5 kilométeres szakaszon száraz a patakmeder.
Bős/Csilizradvány
Végéhez közeledik a Csiliz-patak medrének és partjának tisztítása. A BROZ természetvédelmi egyesület közel 700 ezer eurót fordított a patak revitalizációjára.
A Csiliz-patak a Duna mellékágaként szelte keresztül a Csallóközt Csölösztőtől Csicsóig. A későbbi mező- és vízgazdálkodási beavatkozások miatt részben kiapadt a patak, kétharmadán, mintegy 33,5 kilométeres szakaszon nincs víz a mederben. A 2010-ben elindított projekt keretében Bős, Csilizpatas, Nagymegyer, Csilizradvány és Csicsó környékén tisztítatták a patakmedret a természetvédők. Katarína Tuhárska projektmenedzser lapunknak elmondta, az első években kutatás folyt a területen. „2013-ban kezdődött a megvalósítás, hozzáláttunk a meder kitisztításához, lebontottuk azokat a használaton kívüli vízgazdálkodási épületeket, amelyek gátolták a víz folyását. Eddig három szakaszt tisztítottunk ki, Bősön, Csilizpatason és Izsap mellett több mint 1,5 kilométer hosszan” – közölte Tuhárska. Mélyítették és kiszélesítették a patakmedret, felszámoltak egy illegális hulladéklerakatot, zsilipeket építettek a lápos részekhez. A menedszer hozzátette, a munkát külső vállalatok végzik, nehézgépekkel tisztítják a medret. „Természetvédelem kotrógépekkel” – magyarázta a Tuhárska. A beruházás nagy részét uniós forrásokból finanszírozták, őszre befejezhetik a munkát. Jelenleg a legösszetettebb részen dolgoznak, ahol két vízelvezető kanális keresztezi a patakot.
A Csiliz-patak mentén található épen megmaradt növényzet sokféle rovar-, hal- és madárfaj élőhelye. „A patak jelentős biokorridor, összeköti a lápos területeket, és lehetővé teszi az állatok vándorlását” – hangsúlyozta Tuhárska. A Duna menti lápos területek otthont adnak az északi pocoknak, amely a jégkorszak óta jelen van a környéken. Több mint 650 hektár lápos területet és dunai rétet revitalizáltak a természetvédők.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.