Pissarro 1887-ben festette az Èragny parasztház című művét
Százhúsz éve halt meg Camille Pissarro
![kép](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/2023-11/2048px-camille_pissarro_-_peasants_houses_eragny_-_google_art_project.jpg.webp?itok=2SGaXGto)
Ő volt az egyedüli, aki az 1874–1886 között megrendezett nyolc párizsi impresszionista kiállítás mindegyikén bemutatta munkáit.
Gustave Courbet realizmusa és Jean-Francois Millet falusi tárgyú képei hatottak rá. 1859-ben beiratkozott az Académie Suisse-be, megismerte Paul Cézanne-t és Claude Monet-t, majd Pierre-Auguste Renoirt és Édouard Manet-t is. Montmorency-i táj című képét még abban az évben elfogadta a Párizsi Szalon.
Korai sötét korszakát, mely a barbizoniak, köztük Charles-Francois Daubigny hatására alakult ki, 1866-tól a levegő és a fény vibrálását érzékeltető kompozíciók váltották fel. A fiatal kritikus, Émile Zola elragadtatva dicsérte műveit. Pissarro 1870 körül gyakran festett együtt Monet-val és Renoirral, állványaikat egymás mellé állították fel és vászonra rögzítették a látványt. Pissarro képein a hétköznapi életüket élő emberi alakok kaptak hangsúlyt.
1872-ben Pontoise-ba költözött, ahová követte őt Paul Cézanne, majd később Paul Gauguin is. Pissarro rendszeresen Párizsba utazott, hogy újra felvegye a kapcsolatot az impresszionistákkal (Cézanne, Monet, Manet, Renoir és Degas), összefogja őket és megszervezzék kiállításaikat.
Az 1890-es évektől szembaja nem engedte, hogy a szabadban dolgozzon, így legtöbb képét – a francia fővárosról, illetve Rouen, Le Havre és Dieppe városokról – gyakran erkélyekről és hotelablakokból festette, ami egyéni rálátást biztosított neki az utakra, terekre, hidakra. A Franciaországot megosztó Dreyfus-ügy a francia művésztársadalmat is megosztotta, a zsidó származású Pissarro szót emelt az egyre erősödő antiszemitizmus ellen. A Dreyfus elleni vádak visszavonását már nem érte meg, 1903 novemberében Párizsban halt meg.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.