Negyven éve, 1968. április 4-én lőtték le Memphisben Martin Luther King Nobel-békedíjas amerikai színes bőrű lelkészt, a polgárjogi mozgalom vezetőjét.
40 éve halt meg Martin Luther King
1955. december 1-jén Montgomeryben egy Rosa Parks nevű néger varrónő egy autóbuszon nem volt hajlandó átadni helyét egy fehér utasnak. A nőt a város szegregációs törvényének megsértése miatt letartóztatták, mire fekete aktivisták bojkottot szerveztek a helyi tömegközlekedés ellen. A váratlanul sikeres mozgalmat King irányította, akit a hatóságok gyorshajtás miatt őrizetbe vettek, a Ku Klux Klan dinamitot dobott házára, végül az illegálisnak minősített bojkott miatt elítélték. King fellebbezésére a szövetségi bíróság alkotmányellenesnek minősítette és eltörölte az elkülönítést az alabamai buszokon.
King ezután hívta életre az országos polgárjogi mozgalmat: az erőszakmentes küzdelem során ülősztrájkokat, tüntetéseket szervezett az elkülönítés felszámolásáért. Amikor Atlantában ismét letartóztatták és korábbi gyorshajtási ügyére hivatkozva elítélték, John F. Kennedy közbenjárására engedték szabadon. A demokrata párti elnökjelölt nyolc nappal később – főként a feketék szavazataival – megnyerte az elnökválasztást. 1963. augusztus 28-án Washingtonban több mint 200 ezren hallgatták King Van egy álmom kezdetű beszédét (amely ma már tananyag az amerikai iskolákban). 1964-ben megszületett a polgárjogi törvény, amely felhatalmazta a szövetségi kormányt, hogy hatályon kívül helyezhesse a faji megkülönböztetés minden formáját. King abban az évben 350 beszédet mondott, az egyiket Oslóban, a Nobel-békedíj átvételekor.
Az erőszakmentességet hirdető lelkész ellen nem csak a Ku Klux Klan intézett támadásokat. A „sötét” oldalon is akadtak ellenfelei, a radikális feketék békés fellépése miatt Tamás bátyának bélyegezték, megalkuvónak minősítették. A tiszteletes egy helyi sztrájk támogatására utazott Memphisbe, ahol 1968. április 4-én szállodája erkélyén végzett vele az orgyilkos golyója. A tettest, a fehér bőrű James Earl Rayt hetekkel később Londonban tartóztatták le, s 99 év börtönre ítélték. A „magányos gyilkos” teóriáját sokan vitatják, s tény, hogy Ray már elítélése napján megváltoztatta vallomását és halála napjáig kitartott ártatlansága mellett.
Martin Luther King meggyilkolása a vietnami háború mellett a másik nagy megrázkódtatást jelentette az amerikai társadalom számára, halála után soha nem látott méretű faji zavargások robbantak ki. A tiszteletes emléke ma már az amerikai örökség része, egy 2001-es közvélemény-kutatás szerint Jézus Krisztus után a második legnagyobb hős az amerikaiak szemében. Születésnapja (pontosabban január harmadik hétfője) hivatalos szövetségi ünnep.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.