A NASA tavaly elbocsátotta biztonsági tanácsadó testületének öt tagját, valamint két konzultánst, miután arra figyelmeztették a vezetést, hogy az űrsiklóflotta repülési biztonságát veszélyeztetheti, ha nem bővítik az űrhajózási hivatal költségvetését.
Megtorpan az űrsiklóprogram?
Az amerikai Columbia űrsikló szombati tragédiája miatt módosítani kell a Nemzetközi Űrállomásra vonatkozó orosz kutatási terveket is. Ezt Nyikolaj Moiszejev, az orosz űrkutatási hivatal, a Roszaviakozmosz vezérigazgató-helyettese közölte. Orosz illetékesek attól tartanak, hogy az amerikai űrprogramokban várható megtorpanás súlyos következményekkel járhat az orosz tervekre is. Bár a NASA nem zárja ki, hogy már júniusban újabb űrsiklót indítanak Houstonból, orosz megfigyelők kevésbé optimisták e tekintetben, és emlékeztetnek arra, hogy a Challenger tragédiáját két és fél éves szünet követte az amerikai űrprogramokban. A Columbia katasztrófája veszélyezteti az anyagi nehézségekkel küzdő Roszaviakozmosz számára fontos bevételeket jelentő űrturizmust is. Moiszejev szerint azonban radikális változásokkal nem kell számolni a kazahsztáni Bajkonur orosz űrközpontban. Mint elmondta, a Roszaviakozmosz és a NASA már a közeljövőben egyeztetni fog a teendőkről, az ISS jövője ugyanis nagyrészt az orosz–amerikai együttműködésen múlik. „A Nemzetközi Űrállomás nagyszabású vállalkozás, amelyben 19 állam vesz részt, ezért az Egyesült Államoknak és Oroszországnak is mindent meg kell tennie a projekt fejlesztéséért” – hangsúlyozta a vezérigazgató-helyettes. Az ISS-re a február elseje előtti tervek szerint legközelebb márciusban indult volna expedíció, az amerikai Atlantis űrsikló fedélzetén. Orosz űrkutatási szakértők nem zárják ki, hogy áprilisban egy orosz űrhajó bajkonuri fellövésével ez megoldható lenne, az Eho Moszkvi rádió beszámolója szerint azonban a NASA és a Roszaviakozmosz is aggódik amiatt, hogy a jelenlegi legénység visszatérése után bizonytalan ideig személyzet nélkül maradhat az ISS. A Roszaviakozmosz szakértői valószínűsítik, hogy az orosz Progressz teherűrhajóknak az amerikai programok újraindításáig több élelmiszert és üzemanyagot kell szállítaniuk az ISS-re, a tudományos felszerelések rovására. Bajkonurban vasárnap sikeresen felbocsátották a Progressz–M-47-es teherűrhajót, amely üzemanyagot, élelmiszert, berendezéseket és dokumentációt szállított az ISS-re. Az ISS ellátásának nagyobb részét eddig az amerikai űrsiklók biztosították, amelyek 29,5 tonnányi hasznos terhet képesek szállítani, a Progresszek 2,5 tonnás kapacitásával szemben. A Roszaviakozmosz és az Enyergija orosz űrhajózási vállalat illetékesei a texasi katasztrófa után nem zárták ki, hogy amerikai finanszírozás esetén Oroszország több űrhajót építene, de ezek a projektek legkorábban a jövő évben indulhatnának el.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.