A Szederke, a Csiribiri és a Hajnal Néptáncegyütteseknek összesen 63 tagja van (A szerző felvétele)
Remek versenyeredmények a Csiribiri és a Hajnal háza táján
![A Szederke, a Csiribiri és a Hajnal Néptáncegyütteseknek összesen 63 tagja van (A szerző felvétele)](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/2024-05/20240422_181625.jpg.webp?itok=QLeQ7TsF)
A Csiribiri és a Hajnal Néptáncegyüttesek immár négy éve vesznek részt rendszeresen különböző versenyeken, mint például az országos szólótánc vagy az együtteseknek részére rendezett külföldi és belföldi versenyek, ahol sorra rangos helyezéseket érnek el.
Vezetőjük, Nemes Aranka már gyerekkora óta a néptánc szerelmese. Több mint 27 éve tanítja a gyerekeket táncra, néptáncra. Táncpedagógiai oklevelét 1999-ben kapta meg a Pozsonyi Iuventa intézetben, majd a Zólyomi konzervatóriumban megszerezte a DiS art. igazoló abszolutóriumi végzettséget. Korábban a nagymegyeri Janiga József Művészeti Alapiskola tanára volt, ahol 23 évig tevékenykedett, jelenleg az Alistáli Művészeti Alapiskola tanári karának állandó tagja. Alapítója a Szederke, a Csiribiri és a Hajnal Néptáncegyütteseknek, melyeknek több mint fele nagymegyeri, de a fiatalabbak többsége már az alistáli óvodások közül kerül ki. Az Alistáli Művészeti Alapiskola tánccsoportjaiban jelenleg összesen 63 gyermek van.
![A napokban Tatabányán jártak, ahonnan idén is kiemelt aranysávval tértek haza (Forrás: Alistáli Művészeti Alapiskola) A napokban Tatabányán jártak, ahonnan idén is kiemelt aranysávval tértek haza (Forrás: Alistáli Művészeti Alapiskola)](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/2024-05/441073425_878576547406004_5064597707355827788_n.jpg.webp?itok=WUCIbkbk)
Zenekart szerveztek
A Csiribiri és a Hajnal gyermek néptáncegyüttesek jelenleg két helyen, heti kétszer próbálnak, az Alistáli Művészeti Alapiskola épületében és a nagymegyeri táncműhelyükben. Látogatásomkor tanúja lehettem annak, ahogy az idősebb táncosok maguk állnak össze a bemelegítés után, majd elkezdik az énekek és a táncok gyakorlását. Az első lépésekkel együtt felhangzott az énekszó, míg egyre erősebb és erősebb önbizalma lett még a legszemérmesebb növendéknek is. Hiába, egy ismeretlen, fürkésző szempár, jelen esetben az enyém, nem mindig segíti az ellazulást és a koncentrációt. Ám ezzel egyre kevesebb problémájuk van a gyerekeknek, ugyanis az utóbbi években számos megmérettetésük és fellépésük volt. Legkorábbi eredményük a 2005-ös a dunaszerdahelyi Ki mit tud?, ahol első helyezettek lettek, később pedig eljutottak Gombaszögre is, ahová egy egész órás műsorral készültek.
„Tavalyi évben a Csallóközi Népművelődési Központ által szervezett szólótáncversenyen, a Šaffa Sarkantyúján Illés Viktor, Szakál Zsombor országos ezüstsávos helyezettek lettek. A Csiribiri Néptáncegyüttes pedig kerületi szinten aranysávos lett”
– mondta el Nemes Aranka.
„2023-ban a vesenykiírásban gyerekzenekarokkal lehetett nevezni. Felkértük Méhes Gergelyt a komáromi zeneiskolából, aki gyakorolt a gyerekekkel és az Alistáli Művészeti Alapiskolából Füssy Adriánt, valamint a Pántlika zenekart, akiknek köszönhetően sikeresen szerepeltünk, végül aranysávosak lettünk a kerületben. Ezt csak azért mondtam el, mert nemcsak a táncra, hanem egyéb feladatokra is megoldásokat kell néha találni. A járásból egyedül voltunk, akik ennek a kiírásnak megfeleltünk”
– tette hozzá.
![Két helyszínen, Alistálon és Nagymegyeren is próbálnak (Forrás: Nemes Aranka) Két helyszínen, Alistálon és Nagymegyeren is próbálnak (Forrás: Nemes Aranka)](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/2024-05/20231015_131559.jpg.webp?itok=b4q5GFIR)
Az utóbbi évek
2019 nagy fordulatot hozott életükben, ugyanis az együttes a Alistáli Művészeti Alapiskola védőszárnyai alá került. Ebben az évben, a koronavírus idején kezdtek el a versenyekre koncentrálni. Az Ág Tibor Öröksége-Ágas Polgári Társulás és az Alistáli Művészeti Alapiskola segíti a együtteseket, például téríti az utazási költségeket, kifizeti a nevezési díjakat is és bebiztosítja számukra a viseleteket.
A Covid után Székesfehérvárról, a Mezőföld Virága nevű szólóversenyről, 2020 és 2021-ben több tagjuk is megkapta a „Mezőföld Virága” címet, később Várpalotán jártak, ahonnan megosztott fődíjat hozott haza Illés Viktor es Szakál Zsombor, a ,,Bakony virágát”. A legtöbb versenyre már visszatérő meghívójuk van, ahogy erre is. Később a törökszentmiklósi megmérettetésen is elérték a kívánt szintet, ahol csaknem mindannyian aranysávosak lettek. 2023 őszén visszatértek ide a fiatalabb korosztállyal, akik ugyancsak szép eredményeket értek el, lettek köztük arany, ezüst és bronzsávosok is. A Tatabányán rendezett Forgó Rózsa fesztiválon 2023-ban és 2024-ben is kiemelt aranysávval és aranysávval tértek haza, a Hajnal Néptáncegyüttes pedig aranysávos besorolást kapott.
Szólóban remekelnek
Szakál Zsombor és Illés Viktor 17 éves, ifjúsági szólótáncosok a Csiribiri és a Hajnal táncegyüttesekben nevelkedtek és onnan nőtték ki magukat szólótáncosként. 2023-ban az országos Šaffa Sarkantyúja szólótáncversenyen ezüstsávosok lettek, melyhez először kerületi, majd az országos döntőn is sikeresen kellett teljesíteniük.
„Idén e versenyen ismét megmérettettük magunkat. Nagy örömünkre Paxián Richárd és Szakál Csenge egyenes ágon jutott be az országos döntőbe. Szakál Zsombor és Vass Virág is bejutott, amire nagyon büszkék vagyunk. Az együttes táncosai, akik a magyar népdal, néptánchagyomány ápolására, megőrzésére és hiteles megformálására fordítják szabadidejüket, a város és a környező falvak rendezvényeinek visszatérő előadói, immár 26 éve”
– emelte ki a táncpedagógus.
„Nem egyszerű a felkészülés a tanulás mellett. Párom, Vass Virág, Magyarországon tanul, de igyekszünk megoldani a közös próbákat. Legutóbb egy budapesti nemzetközi versenyen, A te lábad fűzfavessző és a Fordulj egyet előttem vettünk részt, ahol ezüstbojtos táncos címmel tértünk haza. Nagy élmény volt az aranysarkantyús táncosok között szerepelni. A szakmai zsűri sem kímélt minket, de fel tudtuk venni a versenyt többiekkel”
– osztotta meg Szakál Zsombor, a Hajnal Néptáncegyüttes tagja. A Šaffa Sarkantyúján egyenes ági továbbjutójuk Paxián Richárd, aki hetente minimum 4-5 alkalommal próbál párjával Szakál Csengével. A táncegyüttesek tagjai, illetve a szólótáncosok igyekeznek folyamatosan kreatívok maradni, hogy a kötelező táncok mellett a improvizációs táncuk is tökéletesen sikerüljön. De többen a tánc mellett sportolnak és az iskolában is teljesíteniük kell, ami nem egyszerű a gyerekeknek. Szerencsére családjaik mellettük állnak és támogatják őket.
![Gyakorlás a nagymegyeri próbateremben (A szerző felvétele) Gyakorlás a nagymegyeri próbateremben (A szerző felvétele)](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/2024-05/20240422_173116.jpg.webp?itok=ZNQKuFwN)
Fókuszban a hazai tánc
A Szederke, a Csiribiri és a Hajnal gyermek néptáncegyütteseknek évente közel 40 fellépésünk van, majdnem minden hétvégén előadáson, vagy versenyeken szerepelnek, külföldön és belföldön egyaránt.
A többféle táncdialektus mellett egyre nagyobb hangsúlyt fektetnek a hazai táncokra, ezen belül is a csallóközi verbunkokra. Elkezdték tanulmányozni a bertóké verbunkot, melynek van halászi és csallóközi része is. A Halásziban tartott szólótáncversenyre egy bertóké, Halászi-féle tánccal készültek.
„Tavaly ősszel elhatároztuk, hogy szeretnénk egy versenyt szervezni Alistálban is. 2024. május 18-án, szombaton lesz a művészeti alapiskolában, ahol csallóközi férfi táncokat mutatnak majd be. A gyerekek már belekezdtek az archívok kutatásába, régi felvételeket keresnek, így reményeink szerint intézményünkön belül is letettük az alapköveit a Csallóközi verbunk megóvására, felelevenítésére”
– mondta el Nemes Aranka. Olyan szakmai zsűrit találtak a versenyre, akik otthon vannak a régebbi, a 60-70-es és 80-as években vezető szerepet játszó néptánc gyűjtésékben, együttesvezetők, a táncházmozgalom elindításának meghatározó szereplői. Ilyen zsűritag például Valacsay István, a Csalló Néptáncegyüttes alapítója, korábbi vezetője; Quittner János néptáncgyűjtő, koreográfus, az Ifjú Szivek és a Csallóközi Néptáncegyüttes egykori vezetője; Palenik József, a Lajta Néptáncegyüttes alapítója és vezetője, a Halászi Bertóké Napok ötletadója; valamint Gémesi Zoltán, aki a Szőttes Kamara Néptáncegyüttes volt vezetője és Nagy Iván, etnomuzikológus, néptáncos.
Cikkünk megjelent az Új Szó nyomtatott hasábjain 2024. május 15-én.
Szerkesztőnk, a félreértések elkerülése végett az interjúalannyal egyeztetve módosított a cikken a csallóközi verbunk témakörében. A táncosok célja nem a csallóközi verbunk megreformálása, hanem e táncfajta intézményükön belül való megóvása, felelevenítése és oktatása gyermekcsoportjaik számára.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.