A felvételen a D4-es körgyűrű és az R7-es gyorsforgalmi út keresztezése látható
Vasárnap átadják a forgalomnak a D4-es befejezett szakaszát
![D4/R7](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/uj-0925-003f-indulas.rw_.jpg.webp?itok=rcQpj4rw)
Többéves építkezés után vasárnaptól kezdetét veszi a D4-es körgyűrű és az R7-es gyorsforgalmi út befejezett szakaszainak fokozatos átadása, a projektet teljes egészében viszont csak 2026-ban fogják befejezni – addig a D4-nek minimális hozadéka lesz.
Vasárnap kellett volna megnyitni a D4-es és R7-es következő, 13 kilométeres szakaszát. A körgyűrű esetében Horvátjárfalutól (Jarovce) egészen a Ketelec-kereszteződésig nyúló szakaszról van szó, az új Duna-híddal együtt. Az R7-es sztráda pedig a Főrév (Prievoz) és Slovnaft elnevezésű kereszteződések megnyitása után végre csatlakozott volna a fővárosi úthálózatra.
A nagyszabású megnyitást egy hete maga a projekt kivitelezője jelentette be, a lelkesedését viszont néhány órával később Andrej Doležal (a Sme rodina jelöltje) közlekedési miniszter csillapította, aki már akkor jelezte, a már elkészült szakaszok szeptember 26-i átadásának egyik alapfeltétele, hogy a kivitelező eltávolítsa az útellenőrzés során észlelt hiányosságokat, apró hibákat – erről részleteket nem árult el. Pénteken, tehát két nappal a tervezett megnyitás előtt viszont kiderült, a szükséges engedélyeket mégsem sikerült megszerezni, ezért a sztrádákat a következő körülbelül két hétben, fokozatosan fogják megnyitni.
Az építkezés teljes befejezése után a D4-es körgyűrű 27 kilométeres lesz, míg az R7-es sztráda hossza eléri a 32 kilométert.
![D4 D4](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/uj-0925-003f-dunahid.rw_.jpg.webp?itok=g0OInTdM)
A legüresebb sztráda
A közel kétmilliárdos projekt első részét, az R7-es autópálya majdnem teljes szakaszát Egyházgelle és a Ketelec-kereszteződés között tavaly júliusban adták át a forgalomnak. Az út egyetlen szépséghibája az volt, hogy nem vezetett el egészen Pozsonyig, így a Ketelec-kereszteződésnél le kellett róla térni a D4-es körgyűrű egy rövid szakaszára, majd onnan visszatérni az egyébként is túlterhelt elsőrendű I/63-as útra, tehát a sofőrök ugyanabba a dugóba kerültek vissza, mint korábban. Ráadásul a megnyitott útszakasz fizetős, így sok sofőr nem akarta a befejezetlen autópályára megvenni a sztrádamatricát. Ennek következtében az R7-es kétség kívül az ország egyik legüresebb autópályája lett, és tulajdonképpen máig az, hiszen a jelenleg használható közel 30 kilométeres úton rendszerint legfeljebb egy-két autót látni.
A helyzeten változtathat, ha az R7-es már közvetlen a Bajkalská utcára, illetve a Kikötői hídra és a megnyitott D4-es körgyűrűre is rávezeti a forgalmat. Mindez elsősorban a Dunaszerdahely és Somorja irányából érkező sofőröknek jelent majd nagy segítséget, hiszen ennek köszönhetően sokkal gyorsabban bejutnak majd a fővárosba, vagy a körgyűrűn zökkenőmentesen utazhatnak tovább Ausztriába, Csehországba és Magyarországra. Időmegtakarítást hozhat a sofőröknek az is, ha elkerülik a túlzsúfolt I/63-as utat, ahol gyakran egyórás kocsisorokban kellett várakozni. Ha ez sem jelent majd kellő motivációt az R7-es használatára, akkor fennáll a veszélye, hogy az első, magyarok lakta vidéken megépült autópálya lesz az ország legdrágább és legfölöslegesebb közlekedési projektje.
Fizetős lesz
Az R7-es szóban forgó első szakaszának átadása után néhány héttel kiderült, hogy bár az út használata fizetős, nem küldik ki a büntetéseket, a gépjárművek rendszámtábláját figyelő kamerákat ugyanis csak jóval később szerelik fel. Hasonló probléma a Nemzeti Autópálya-kezelő Tár-saság (NDS) szerint nem fog megismétlődni, ugyanis mindegyik újonnan átadott szakaszon az első naptól kezdve kamerarendszerrel figyelik, hogy a gépjárművek rendelkeznek-e elektronikus sztrádamatricákkal.
![hid hid](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/uj-0925-001f-nyitokep.rw_.jpg.webp?itok=C8d2iA_1)
A hiányzó kereszteződés
A D4-es projektjének lényege, hogy elterelje a fővárosból azokat a gépjárműveket, amelyek Pozsonyon csak áthaladnak, tehermentesítve ezáltal a túlterhelt Kikötői hidat és a belvárosi úthálózatot. Ezt úgy lehet elérni, hogy az északról vagy keletről a D1-es autópályán érkező gépkocsik Pozsonyivánkánál letérnek a D4-es körgyűrűre, minek köszönhetően a várost elkerülve folytathatják útjukat Magyarország, Ausztria vagy Csehország irányába. Értelemszerűen ugyanez érvényes a fordított irányban is. Az erre lehetőséget adó kereszteződés a D1-es és a D4-es utak találkozásánál viszont kiesett az egész projektből, az állam pedig nem rendelte meg. A körgyűrű tehát elkészült, a hiányzó le- és felvezető utak miatt viszont nem lehet majd a D1-ről feljutni a D4-re, s ugyanakkor a D4-ről sem lehet majd lehajtani a D1-es autópályára. Ez az állapot pedig még minimum öt évig fog tartani – ennyi időre lesz szükség az ország egyik legfontosabb közlekedési gócpontjának kiépítésére. S bár a D4/R7 építője felajánlotta az államnak a kereszteződés megépítését, a közlekedési miniszter nemet mondott. Doležal meggyőződése, törvényt sértene, ha közvetlen megrendeléssel bízná meg a kivitelezőt az útépítéssel. Ezért egy nemzetközi versenypályázatot hirdettek ki, melynek lebonyolítása több hónapot vesz igénybe, így a győztes a legoptimistább forgatókönyvek szerint is legkorábban jövő év végén kezdhetné el az építkezést.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.