Idén módosítják a rokkantsági nyugdíj megítélésének feltételeit. A hírek szerint sokan elveszíthetik jelenlegi járandóságukat, amit az illetékesek azonnal cáfoltak. A tervezett változásokkal állítólag csak az ügyfelek igényeire reagálnak, és nem lesz visszamenőleges hatályuk.
Változhatnak a rokkantság feltételei
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ujszo_14884429853501_70.jpeg.webp?itok=JzZclQdq)
Idén módosítják a rokkantsági nyugdíj megítélésének feltételeit. A hírek szerint sokan elveszíthetik jelenlegi járandóságukat, amit az illetékesek azonnal cáfoltak. A tervezett változásokkal állítólag csak az ügyfelek igényeire reagálnak, és nem lesz visszamenőleges hatályuk. Összeállításunkban a rokkantsági ellátással foglalkozunk.
Tavaly év végéig a Szociális Biztosító (SP) 235 131 embernek folyósított rokkantsági nyugdíjat, közülük 135 148-nál 40–70% közötti munkaképesség-csökkenést állapítottak meg, és 99 983-nál 70% feletti rokkantságot. 2016-ban 45 880 személy állapotát ellenőrizték. 40 531 személynek meghagyták a korábbi besorolását, 3 708 személynek romlott az állapota, így nőtt a rokkantságuk százalékos mértéke. 1252 embernél javulást tapasztaltak, az ő rokkantságuk mértéke csökkent, 389 esetben pedig úgy ítélték meg, állapotuk olyannyira javult, hogy képesek ismét dolgozni, s megvonták a rokkantsági nyugdíjukat.
Sokan attól tartanak, ha módosítják a rokkantsági ellátás megítélésekor figyelembe vett diagnózisok listáját és azok pontozását, hirtelen nem számítanak rokkantnak, elveszíthetik jelenlegi járandóságukat. A szociális ügyi minisztérium és a Szociális Biztosító is cáfolta ezeket a híreket, szerintük csak politikai ijesztgetésről van szó.
Nem visszamenőleges
Hangsúlyozták: nem fogják tömegesen átértékelni a munkaképesség csökkenését, és főleg nem azzal a szándékkal, hogy lefaragjanak a rokkantság százalékos mértékéből. „Az olvasókban olyan benyomás alakulhat ki, hogy a szociális biztosításról szóló törvény 4. mellékletének tervezett módosításával tömegesen megvonják a rokkantsági nyugdíjakat, éspedig visszamenőleges hatállyal, vagyis azoktól is, akiknek már jóváhagyták. Ez nem igaz” – olvasható az SP állásfoglalásában.
Michal Stuška, a szociális ügyi minisztérium szóvivője hangsúlyozta: a tervezett módosítás szakmai kérdés, mellyel a legújabb orvosi ismeretekre és a páciensek igényeire reagálnak. A jelenlegi lista már 13 éves, szakemberek szerint ideje bővíteni, illetve pontosítani kell az egyes diagnózisokat. Egyúttal a legújabb kutatások és orvostudományi ismeretek tükrében felülbírálják, hogy egyes betegségek milyen mértékben csökkenthetik a munkaképességet. Ezzel összhangban bizonyos betegségek több százalékot „kaphatnak”, és persze az is előfordulhat, hogy néhány betegség ezentúl hivatalosan nem befolyásolja a munkavégzést. „A változások az új igénylőket érintik, nem lesz visszamenőleges hatályuk” – szögezte le a szóvivő.
2016-ban 27 349 személy igényelte a rokkantsági nyugdíjat – 148-cal kevesebb, mint egy évvel korábban. 22 295 személy járandóságát jóváhagyták, közülük 5 672 személynél 70%-os rokkantságot, 16 623-nál 40–70% közötti munkaképesség-csökkenést állapítottak meg. 5054 kérvényt elutasítottak, mert nem volt megfelelő a diagnózis. Egyébként a mozgásszervi problémák, a rákbetegségek, a különböző viselkedészavarok és a lelki betegségek voltak azok a leggyakoribb egészségi problémák, melyek esetében elismerték a munkaképesség-csökkenést, derül ki az SP statisztikai adataiból.
Minél több évet tölt valaki munkával, és minél nagyobb a fizetése, annál magasabb a nyugdíja is. Akinél viszont olyan mértékű egészségromlás következik be, hogy nem képes dolgozni, akár már huszonévesen nyugállományba vonulhat. A rokkantsági nyugdíj az egészségkárosodás miatt elvesztett fizetést pótló ellátás, amely addig jár, amíg az illető képessé válik ismét dolgozni.
Ki a rokkant?
A munkaképesség-csökkenés mértékének megállapítása orvosszakmai kérdés, minden eset egyedi, általánosságban azonban elmondható: rokkantnyugdíjasnak minősülhet az, akinek a munkaképessége – egészségromlás következtében – több mint 40 százalékkal csökkent, és ebben az állapotában több mint 1 évig nem várható javulás.
A hangsúly a munkaképesség csökkenésén van, ugyanis nem minden egészségkárosodott személy számít rokkantnak, hiszen bizonyos egészségromlás mellett lehet dolgozni. A kerekesszékhez kötött személynek sem biztos, hogy a munkavégzés okoz gondot – bizonyos munkákat ő is el tud végezni –, hanem a munkahelyre jutás. Ezért a megállapított funkciózavar miatt kialakult hátrányos helyzetet az állam szociális támogatásokkal próbálja kompenzálni, melyeket az egészségkárosodott személyek a szociális ügyi hivatalban igényelhetnek.
Akinek viszont tényleg csökkent a munkaképessége, vagy egyáltalán nem képes dolgozni, az a szociális biztosításról szóló törvény értelmében a Szociális Biztosítóhoz fordulhat, kérheti a rokkantsági nyugdíjat.
Mit vesznek tekintetbe?
A munkaképesség csökkenését úgy állapítják meg, hogy összehasonlítják az egészséges és az egészségkárosult személy testi, lelki és értelmi állapotát, képességeit. A munkaképesség csökkenésének megvizsgálásakor nem veszik figyelembe azt az egészségromlást, illetve testi vagy szellemi fogyatkozást, melyre a rokkantsági szolgálati nyugdíjra való jogosultság megítélésekor voltak tekintettel. A munkaképesség-csökkenés mértékét a Szociális Biztosító felülvizsgáló orvosa vizsgálja meg.
Már a nyugdíjkérelemhez csatolni kell az igény jogosultságát alátámasztó teljes egészségügyi dokumentációt, mely tartalmazza a szakorvosi leleteket, a korábbi kezelés értékelését, az állapot stabilizálásáról szóló információkat, a végső diagnózist, a betegség várható lefolyását, az esetleges további gyógymódot. Elsősorban arra összpontosítanak, hogy a beteg állapota milyen mértékű munkavégzést tesz lehetővé, képes-e felkészülni valamilyen tevékenység végzésére, van-e lehetőség a munkaerőpiacra való visszatérést elősegítő rehabilitációra, esetleg átképzésre.
Egy diagnózis
A felülvizsgáló orvos az előterjesztett dokumentumokból indul ki, de ha szükség van rá, a rokkantsági nyugdíjat igénylő személyt is berendelheti konzultációra, sőt újabb kivizsgálásokat is kérhet. A munkaképesség csökkenését végül százalékban fejezik ki. Előfordulhat, hogy valakinek több betegsége van, és mindegyiknél kiszámolják a munkaképesség csökkenésének mértékét, ám az egyes százalékokat nem lehet összeadni.
Ahhoz, hogy valakit rokkanttá nyilvánítsanak, egyetlen diagnózis alapján kell legalább 40%-os munkaképesség-csökkenést kimutatni. „Ha a biztosított személy több betegségben szenved, a legsúlyosabbat értékelik. Az összes többi diagnózis együtt legfeljebb még 10 %-kal növelheti a rokkantsági szintet” – tájékoztatott a Szociális Biztosító.
Ha feltételezhető, hogy a beteg egészségi állapota változhat, az SP felülvizsgáló orvosa a zárójelentésében előre meghatározhat egy időpontot, amikor felülbírálja a rokkantnak minősített személy állapotát. Új vizsgálatot akkor is elrendelhetnek, ha egy másik természetes vagy jogi személy hívja fel a figyelmet a rokkantnyugdíjas állapotának a változására. (sza)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.