A száraz és fagyos levegő ingerli a légutak nyálkahártyáját, így a vírusok könnyebben jutnak a szervezetbe. A vírusos fertőzés nemcsak a hidegben, hanem a túlfűtött helyiségben is zavartalanul terjed.
Ha fagy, ne vigyük ki a kicsit, inkább szellőztessünk!
![tél illusztráció](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/a_99.png.webp?itok=oObO4BQO)
A gyerekeknek még nem tökéletes a hőszabályozásuk, így bőrük nagyon érzékeny a hidegre. Hogyan védjük meg őket? „Úgy, ahogy nyáron védjük őket az erős napfénytől, télen a fagytól kell óvni. Fél órával azelőtt, hogy sétálni visszük, a levegővel érintkező bőrt kenjük be alacsony nedvességtartalmú zsírosabb krémmel. Fontos tudni, hogy a csecsemőt egyéves korig ne vigyük a szabadba, ha a levegő hőmérséklete -5 C-fok alá süllyed, a hároméves gyerekek pedig ilyen hidegben egy óránál tovább ne tartózkodjanak kint. Ha -10 C-fok alá süllyed a hőmérő higanyszála, még az óvodáskorú gyerekek is inkább maradjanak bent. Legjobb délben kimenni velük, amikor általában enyhébb az idő” – mondta dr. Katarína Slotová, a besztercebányai Regionális Közegészségügyi Hivatal osztályvezetője.
A nagyobb városokban a levegő szennyezettsége is gondot okozhat. „Ha a szmoghelyzet romlik, kisgyerekkel inkább maradjunk otthon, és a szellőztetést is korlátozzuk” – egészítette ki dr. Jana Hamade, a Közegészségügyi Hivatal gyermekhigiéniai osztályának vezetője. A légszennyezettség ingerelheti a szemet, az orr és a torok nyálkahártyáját, köhögést és mellkasi nyomást válthat ki, allergiás gyerek esetében pedig asztmás rohamot, a krónikus légúti, valamint szív- és érrendszeri betegségben szenvedőknél az egészségi állapot romlását válthatja ki.
Hogyan öltöztessük fel?
Figyeljük az időjárást, s ennek megfelelően öltöztessük fel. A felső réteg szélálló és vízhatlan legyen. Ha mégis átázik a ruhája, minél előbb vessük le róla a nedves ruhát, és adjunk rá szárazat. Ruhavásárláskor gondoljunk arra, hogy a legjobban a gyapjú és a moher melegít, a goratex és a viszkóz kevésbé. Nem melegít a poliészter és a pamut, bár kellemes a bőrnek. Jó szolgálatot tesz a termikus alsónemű. Különösen a lábat, a kezet és a fejet kell védeni. Meleg, egyujjas kesztyű, sapka, zokni és vízhatlan, vastag talpú cipő nélkül ne vigyük ki a kicsit.
Az újszülöttek öltözetére a következő szabály érvényes: a szülő öltözéke, plusz egy réteg. Nem a kézen, hanem a tarkón ellenőrizhetjük le, hogy helyesen öltöztettük fel a kicsit. Száraznak és melegnek kell lennie. Ha nyirkos a kicsi tarkója, akkor melege van.
Mit egyen és igyon?
Sem a hideg, sem a forró ital nem ajánlott, mert kitágítja az ereket, s ezzel hő szabadul fel és távozik. Inkább langyos itallal kínálja meg. Akkor is kínálgassuk az itallal, ha nem szomjas.
Figyelmeztető jelek
• hideg test, kéz- és lábujjak
• didergés, kéz- és lábujjfájdalom, érzéketlenség
• világos foltok az arcon és a bőrön – a fagy hatásának jelei – meleg kézzel azonnal melegítsük fel az érintett helyeket, és védjük a fedetlen bőrt
• ha köhög a gyerek vagy légzési nehézségek kínozzák, minél előbb vigyük melegre, s ha a tünetek nem múlnak el, vigyük orvoshoz.
Nem mindegy, milyen a lakás hőmérséklete
A gyerekek télen a legérzékenyebbek csoportjába tartoznak.,,Hajlamosabbak a betegségre, mert immunrendszerük még nem fejlődött ki teljesen, s más a bakteriális flórájuk, mint a felnőtteknek” – hangsúlyozza a szakember. Hideg, szeles időben a légutak összehúzódnak, ingerlik az ereket, így a vírusok könnyebben bejutnak a szervezetbe. Tudni kell, hogy a vírusok nemcsak hidegben, hanem a túlfűtött helyiségekben is terjenek. Ott, ahol legtöbbet tartózkodunk, a 22–26 C-fok az optimális, a fürdőszobában 22–24, az előszobában 18–20, a folyosón 15–18 C-foknak kell lennie. A hálószobában a 16–20 C-fok az ideális, miközben az újszülötteknek 20, a kisgyerekeknek a 18–20 C-fok ajánlott. Ilyen hőmérséklet kell ahhoz, hogy a szervezet regenerálódjon, erősödjön az immunrendszer, és az alvás jó minőségű legyen. A hálószobában 16 C-fok alá ne süllyedjen a hőmérséklet. A téli hónapokban rendszeresen úgy szellőztessünk, hogy az ablakot néhány percre naponta többször teljesen kitárjuk, hogy a levegő kicserélődjön. A túl magas hőmérséklet kimerít, fáradtságot, fejfájást okoz és csökkenti a levegő nedvességtartalmát. A száraz levegő kiszárítja a szem és a légutak nyálkahártyáját, és csökkenti természetes nedvességtartalmát. A száraz levegő miatt kötőszövet-, orrnyálkahártya-, torokgyulladás vagy ingerlő köhögés alakulhat ki. Télen a lakás levegőjének nedvességtartama 30–50 százalék legyen. Ezt szellőztetéssel érhetjük el, de a főzés, a mosás, a nedves ágynemű szárítása is növeli a nedvességtartalmat. A fűtőtestre párologtatót is tehetünk, de tartsuk tisztán, rendszeresen cseréljük a vizét, hogy a baktériumok ne szaporodjanak el benne.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.