Az MSZP ősszel egyeztetést kezdeményez a parlamenti pártokkal a a választási törvény módosításáról.
Az MSZP megszüntetné a kampánycsendet?
Az MSZP ősszel egyeztetést kezdeményez a parlamenti pártokkal a a választási törvény módosításáról. A párt keddi tájékoztatóján elhangzottak szerint a szocialisták elképzelhetőnek tartanák a kampánycsend intézményének megszüntetését is.
Az MSZP szerint szükség van a választási eljárásról szóló törvény áttekintésére és korrekciójára; az erről szóló javaslatot ősszel nyújtaná be az Országgyűlésnek a kormány. Tóth András és Wiener György szocialista parlamenti képviselők kedden Budapesten, sajtótájékoztatón elmondták, bíznak abban, hogy a kétharmados törvény módosítását az ellenzék is támogatja majd, hiszen valamennyi frakció érdeke lenne az egyértelműbb, pontosabb szabályozás; ősszel egyeztetést kívánnak kezdeni erről a parlamenti pártokkal.
Eltörölnék a kampánycsendet?
Wiener György úgy látja, a törvény szabályozási hiányosságai nem érik el azt a szintet, hogy a jogszabály a jogbiztonságot veszélyeztetné, ugyanakkor az 1998-as választásokhoz képest a körülmények változása is indokolja a módosítást. Erre példaként említette az internetet, a mobiltelefonok által küldhető szöveges üzeneteket, illetve a közvélemény-kutatási adatok nyilvánosságra hozatalának szerintük elavult szabályozását. Elképzelhetőnek tartaná akár a kampánycsend megszüntetését is, mivel - mint mondta - az információs társadalomban ennek betartását szinte lehetetlen ellenőrizni.
Az MSZP azt várja Pintértől, védje meg az apparátust
A politikus szerint pontosabb szabályozást igényelne a jogorvoslati rend és a szavazatok újraszámlálásának módja is. Tóth András a sajtótájékoztatón beszámolt arról, hogy írásbeli kérdést tett fel Pintér Sándor belügyminiszternek arra vonatkozóan: mikor kíván a nyilvánosság elé állni a választások törvényességét és tisztaságát kétségbe vonó egyes állítások megcáfolása érdekében. A szocialista képviselő azt várja a belügyminisztertől, hogy a nyilvánosság előtt álljon ki a szakmai apparátus mellett, mert annak tagjai "nem kaptak védelmet az elmúlt hetekben a támadásokkal szemben", pedig a tárca pontos szakmai koncepciót adott számukra a felkészítéskor.
Véleménye szerint a belügyminiszternek vagy a politikai államtitkárnak nem lett volna szabad hagynia "a szakapparátus elbizonytalanodását", hanem meg kellett volna védeni a dolgozókat. Tóth András megjegyezte, a választási eredmény megállapítását kísérő, "szakmainak álcázott politikai vita" célja az, hogy a végleges eredmény meghatározását késleltessék, mert "egyes politikai csoportok nem tudják megemészteni a vereséget".
"A kampánypénzen bukott el a törvénymódosítás"
Wiener György emlékeztetett arra, hogy az MSZP az elmúlt év végén - előre látva, hogy egy esetleges szoros eredmény miatt milyen konfliktusok alakulhatnak ki - kezdeményezte a választási eljárásról szóló törvény módosítását, amelyet azonban végül nem fogadott el az Országgyűlés, mert rajtuk kívül az SZDSZ és a MIÉP sem támogatta a Fidesz által ennek megszavazásához feltételként szabott javaslatot a kampány során elkölthető keret megduplázására.
Nem változott a töredékszavazatok számítása módja
Felhívta a figyelmet arra, hogy a Fidesz akkor megfelelőnek tartotta a szavazatok újraszámlálásának rendjét is. A szocialista képviselő hangsúlyozta, alaptalan az a "jogi sugalmazás", hogy 1998-ban még másként kellett számolni a töredékszavazatokat, mint az idei választásokon, mert a választási eljárásról szóló törvényt ugyan valóban módosították 1997-ben, de csak a közös, illetve a kapcsolt listákra vonatkozóan. Álláspontja szerint a választások egyenlőségének elvét a töredékszavazatok teszik lehetővé, ezért sem lehet megkérdőjelezni a választási eljárásról szóló jogszabály alkotmányosságát.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.