<p>A Naprendszeren kívüli csillagok körül keringő tíz, Jupiter méretű bolygó, úgynevezett forró jupiter atmoszféráját vizsgálták csillagászok a Hubble és a Spitzer űrteleszkóp segítségével. </p>
Megoldódott a vízben szegény "forró jupiterek" rejtélye
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/hubblereveal_0.jpg.webp?itok=umu69elL)
Ez az eddigi legnagyobb ilyen kutatás, melynek eredményeképpen kiderült, miért tűnnek egyes forró jupiterek szárazabbnak, mint a többiek. David Sing, a brit Exeteri Egyetem tudósa és nemzetközi kutatócsapata a Nature című tudományos folyóiratban számolt be eredményeiről. A csillagászok tíz, más csillaghoz tartozó távoli planéta atmoszféráját vizsgálták. Az elemzés többek közt azt a rejtélyt is megoldotta, miért van néhány úgynevezett forró jupiteren látszólag lényegesen kevesebb víz, mint az elvárható - közölte a Hubble európai információs központja a München közelében lévő Garchingban. A kutatók eddig kétezer, más csillaghoz tartozó bolygót fedeztek fel. Ezek közül sok az úgynevezett forró jupiter. A forró jupiterek a Naprendszerben lévő Jupiterhez hasonló méretű gázbolygók, melyek kis távolságban keringenek csillaguk körül, így annak sugárzása erősen felhevíti őket. Csillaguk közelsége megnehezíti ezeknek a bolygóknak a vizsgálatát, mert a csillag fénye mindent beragyog. A tudósoknak mégis sikerült megfigyelni néhány ilyen távoli gázóriást: meglepő módon több forró jupiter a vártnál kevesebb vizet tartalmaz. A Spitzer és a Hubble űrteleszkópok segítségével először elemeztek kutatók szisztematikusan tíz forró jupitert. Ehhez olyan exobolygókat választottak ki, amelyek a Földről nézve rendszeresen elhaladnak csillaguk előtt. A csillag ekkor hátulról világítja meg az atmoszférát, így a csillagfényben hátrahagyja kémiai "ujjlenyomatát". "Megállapítottuk, hogy a bolygók légköre lényegesen összetettebb, mint azt hittük" - mondta Sing. A kémiai "ujjlenyomatnak" köszönhetően a kutatók nemcsak különböző kémiai elemeket és molekulákat azonosítottak a bolygók légkörében, hanem felhővel borított és felhő nélküli planétákat is megkülönböztettek. A felhők nem vízgőzből, hanem más kémiai kötésekből, például szilikátokból állnak. Míg a felhő nélküli bolygóknál víz jelére bukkantak, a felhős planéták vízben szegényeknek mutatkoztak. A felhők és a pára megnehezítik a víz jeleinek észlelését: ezeken a bolygókon csupán nehezebb észrevenni a vizet - vélik a kutatók. A látszólag hiányzó víz rejtélye ezzel megoldódott a kutatócsoport szerint.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Korábbi cikkek a témában
2024. 04.26.
Rakétákat lőttek ki ma délután Kassa közelében
2023. 09.13.
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.