Washington. Amerikai elképzelések szerint az iraki rezsim tisztségviselőit kétféle jogi eljárásban, emberiség elleni bűntettekért és háborús bűntettekért állíthatják bíróság elé.
Halálbüntetéseket is akarnak az amerikaiak
Washington. Amerikai elképzelések szerint az iraki rezsim tisztségviselőit kétféle jogi eljárásban, emberiség elleni bűntettekért és háborús bűntettekért állíthatják bíróság elé. A The Wall Street Journal úgy tudja, az emberiség elleni bűncselekmények perét hazatérő iraki száműzöttekre bíznák, akiket amerikai jogi szakértők segítenének az eljárásban. A rezsim emberei az elmúlt 20 évben elkövetett bűnökért felelnének és ebben az eljárásban az ENSZ-nek nem sok szerepe lenne. Washington ugyanakkor háborús bűncselekményekért fogja felelősségre vonni azokat, akik a mostani vagy az 1991-es Öböl-háborúban megsértették a genfi egyezmények előírásait. Pierre-Richard Prosper, a kérdésben illetékes amerikai diplomata szerint az USA ragaszkodik hozzá, hogy ne maradjon el a felelősségre vonás az olyan bűncselekményekért, mint például vegyi fegyverek bevetése 1987-ben az észak-iraki kurdok ellen. A részleteket a háború után dolgozzák ki, de az amerikai kormány már most konzultációkat folytat száműzött iraki jogászokkal. A háború után az Irakban élő személyiségek véleményét is figyelembe veszik. Megjegyezte: az ENSZ égisze alatt működő bíróságokkal ellentétben a tervezett iraki bíróság halálbüntetést is kiszabhat majd. Hogy az ENSZ-nek vagy más nemzetközi szervezetnek legyen-e valamilyen szerepe a folyamatban, azt az irakiak döntik majd el. A lap megszólaltatta a Human Rights Watch egyik igazgatóját. Richard Dickert nemzetközi jogász szerint a terv azt a benyomást kelti, hogy az igazságot a győztesek osztják, akiket az USA manipulál a színfalak mögül. Emberjogi aktivisták szerint a pereket az ENSZ égisze alatt kellene lefolytatni. Washingtoni tisztségviselők szerint a Ruandában és Jugoszláviában elkövetett bűncselekmények ügyében illetékes ENSZ-bíróság, a hágai nemzetközi törvényszék túl költséges, nem hatékony és ráadásul nagyon messze van a két országtól. Ami szóba se jöhet, az a nemzetközi büntetőbíróság, mivel sem az USA, sem Irak nem csatlakozott az intézményt létrehozó egyezményhez, amelynek a joghatósága egyébként sem terjed ki a 2002. július 1. előtt elkövetett bűncselekményekre.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Korábbi cikkek a témában
2003. 04.12.
A romok alatt is keresik Szaddámot
2003. 04.12.
Kell-e alternatív vöröskereszt?
2003. 04.12.
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.