<p>Pozsony. Április a beiratkozás hónapja, az iskolák ringbe szálnak a kicsikért, és teljes gőzzel kampányolnak a „magyar gyereket magyar iskolába” jelszóval. A gyerekek testi-lelki egészségéért és későbbi érvényesülésük érdekében a pszichológus is az anyanyelvi oktatásra voksol…</p>
Komoly az iskolaválasztás tétje
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ujszo_14598404112805_26.jpeg.webp?itok=r561EkMe)
Pozsony. Április a beiratkozás hónapja, az iskolák ringbe szálnak a kicsikért, és teljes gőzzel kampányolnak a „magyar gyereket magyar iskolába” jelszóval. A gyerekek testi-lelki egészségéért és későbbi érvényesülésük érdekében a pszichológus is az anyanyelvi oktatásra voksol.
Az iskolaköteles gyerekeket ebben a hónapban be kell íratni az iskolába. Rendkívül fontos mérföldkő ez a kicsik életében. Az évek óta zajló „beiratkozási kampány” ellenére vannak szülők, akik számára még mindig kérdés, hogy gyermeküket magyar iskolába írassák-e be. Strédl Terézia pszichológus szerint a magyar környezetben szocializálódó kicsiknek anyanyelvükön kell tanulniuk. Az iskola az újdonság erejével hat, gyakran sokkhatásként élik meg a gyerekek. Strédl Terézia szerint a hatodik életév fele játszós, fele tanulós időszak, ha az előbbi van túlsúlyban a gyereknél, akkor ő az iskolába is játszani megy. „Akkor viszont az iskolai munkát teherként éli meg. Az iskola napirendje is az újdonság erejével hat a gyerekre. Fegyelmezetten kell ülnie 45 percig, nem beszélhet bármikor, és szinte teljes mértékben önállósodnia kell. Rengeteg hatás éri a gyereket, csak az érettségén múlik, hogy gazdagító vagy bénító hatása lesz az adott hatévesre” – magyarázza Strédl Terézia. A bénító hatás tovább fokozódik, ha egy addig magyar környezetben nevelkedett, szocializálódott gyermek hirtelen szlovák környezetbe, szlovák iskolába csöppen. „Nemcsak a feltételek változnak meg, hanem ráadásul mindez a gyermek számára idegen nyelven történik. Szlovák beszédet hallani az ő esetükben nem jelenti a nyelv értését is” – állítja a szakember, hozzátéve, hogy az ilyen stresszhelyzetek nyomán különböző tüneteket produkálnak a gyerekek. A leggyakoribb tünet a szorongás, mely blokkolja a teljesítményüket, önmegvalósításukat. Különböző neurotikus tünetek jelentkeznek: a munkához való negatív hozzáállás, mutizmus – önként vállalt némaság, a kommunikáció elutasítása az iskolában – különböző tikkek (pislogás) alakulhatnak ki, dadogás, alvás- és étkezési zavarok, súlyosabb esetekben bepisilhet és bekakálhat a gyerek. A félelem agresszívvé teheti a gyereket, vagy zárkózottá, és képtelen lesz kapcsolatot teremteni kortársaival. „Ennél jóval szélesebb a skálája azon tüneteknek, amelyek akkor jelentkeznek a gyermeknél, amikor nincs meg a komfortérzése, és ezt a nyelvváltás is provokálhatja, kiválthatja” – állítja Strédl Terézia, hozzátéve, hogy végső esetben a beiskolázás megszakítása, illetve iskolaváltás segíthet. A szakember arra is figyelmeztet, hogy azok a negatív hatások, melyek kisgyermekkorban érnek bennünket, akár egész életen át kihathatnak az emberre.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.