A közösségi média által közvetített impulzusok sokkal veszélyesebbek lehetnek, mint maguk a gyerekeket elérő tartalmak. A megelőzés alapja ugyanakkor a tiltás helyett az edukációban rejlik.
Védjük meg a gyerekeket a közösségi média manipulációjától
![okostelefon gyerek](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/shutterstock_2143217809.jpg.webp?itok=qzOxPSat)
Teslának igaza volt, amikor azt mondta: minden energiarezgés. A közösségi média olyan rezgéseknek, színeknek, impulzusoknak teszi ki a gyerekeket, amelyek sokkal veszélyesebbek lehetnek, mint maga a tartalom – vélekedik Murányi Edina pszichológus. Hozzáteszi: a felnőttek számára frusztráló lehet látni, mekkora veszélybe sodorják magukat a gyerekek azáltal, hogy mindenre nyitottak, őszinték, és könnyen rabul ejtik őket a színes, új, vibráló dolgok. Ha pedig valaki már egyszer irányíthatóvá vált, más könnyen azt tesz vele, amit csak akar.
A közösségi média önmagában véve nem rossz. A bajok inkább abból fakadnak, hogy a legtöbb esetben a közösségi média használata nem tudatos. A lényeg nem a tiltás, hanem a felvilágosítás volna, valamint a szemlélet megváltoztatása. A kívülről kapott ingerek behatolnak a gyerekek érzelmi világába, ami nagyon sérülékeny, törékeny, hiszen fejlődő szervezetről beszélünk. Az ilyen abúzus által nem pusztán az önbizalmuk, önértékelésük sérül: ma már bizonyított, hogy ezek a hatások fizikálisan, neurológiailag, immunológiailag is hatalmas károkat okozhatnak.
Ha pedig ez a „manipulációs vírus” terjedni kezd, és megsérti a gyerek önértékelését, akkor a szakember szerint a kicsi könnyen saját maga ellen fordulhat – hiába nem akarja magát lelkileg vagy fizikálisan megsérteni, ez mégis megtörténhet.
Legjobb, amit tehetünk, ha figyeljük a gyermekünket. Az abúzus első jelei közt éppúgy lehet zárkózottság és csendesség, mint harsányság, hangosság és agresszív érzelemkifejezés. Lényeges közös pont a korábbi szokások megváltozása, vonatkozzon az akár az öltözködésre, szóhasználatra, evésre vagy ivásra.
Sok esetben a felszínt kapirgáljuk: pont a fundamentumát nem értjük meg a dolgoknak, és ezért nem tudunk segíteni. A saját szokásainkat is figyelnünk kell, hiszen a gyerekek kiskacsák, mennek az anyukájuk után. Akaratlanul is utánozzák, amit a kacsamama csinál. Például a dohányzó szülők gyermeke is jóval nagyobb eséllyel lesz a szokás rabja. A testbeszéd fontosabb, mint amit a felnőtt kimond. Ha mi odafigyelünk magunkra, és megváltoztatjuk a szokásainkat, amelyek nem építenek, hanem rombolnak, akkor idővel a gyerek is megváltozhat. Ám egy akut krízishelyzetben a lassabb folyamat helyett azonnali segítségre van szükség.
Mikor érdemes szakértőhöz fordulni? A szakember szerint intő jel lehet, ha valaki egy héten többször is ingerültnek érzi magát, rendszeresen nem tud aludni, éjjel gyakran felébred. A jelentős súlyproblémára, az immunrendszer, keringés, emésztés és a hormonok eltérő működésére is érdemes odafigyelni. Ma már minden embernek érdemes lenne beszélgetni egy szakemberrel, mivel a család funkciója ezt nem teljesíti be. Ez persze nem jelenti, hogy minden embernek mentális problémája van, mégis érdemes részt venni 1-2 konzultáción, hiszen a beszélgetés mindenkinek segítségére lehet.”
(napidoktor)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.