A kizárólag növényi táplálékot fogyasztó levéltetvek minden évben a növényeken okozott kárral valamint a növényi vírusbetegségek terjesztésével hívják fel magukra a figyelmet. Az ellenük való védekezés alapvető feltétele az, hogy megismerjük életmódjukat és természetes ellenségeiket.
Veszélyes vírusokat terjesztenek
A levéltetvek lehetnek tápnövény-cserések, ilyen például a zöld őszibarack-levéltetű, amely a fő gazdanövényein telel át tojás alakban. A gazdanövényt nem váltó levéltetvek esetében (például a zöld almalevéltetű) a teljes fejlődési ciklus az almatermésű növényen zajlik le. A levéltetvek többnemzedékesek. Hirtelen felszaporodásukat a szűznemzéssel és elevenszüléssel történő szaporodás is segíti. Tömeges elszaporodásuknak kedvez a magas páratartalom és a mérsékelt meleg (18-24 fok), ám a 30 fok feletti átlaghőmérséklet már gátolja azt. A levéltetvek szívogatásukkal közvetlen kártételt okozhatnak, amely a károsított növényi részen görbüléssel, torzulással, szövetburjánzással, gubacsosodással, színelváltozással, mézharmat kiválasztással nyilvánul meg. A közvetett kártételük veszedelmesebb, hiszen vírusokat terjesztenek. A zöld őszibarack-levéltetű például több mint 100 vírusfajt terjeszt. (A csonthéjasok legveszedelmesebb vírusának, a sárkának a legfőbb terjesztői közé tartozik.) A hamvas szilvalevéltetű a szilván kívül még a kajszin és őszibarackfán is előfordul. A cseresznyének és a meggynek a legfőbb levéltetű kártevője a fekete meggy és cseresznye-levéltetű. Az almákon a zöld almalevéltetű, a levélpirosító almalevéltetű, a szürke almalevéltetű és a későbbi fejlődésben fűre váltó zöld almalevéltetű a leggyakoribb.
Terjednek a levéltetvek
A levéltetvek elleni sikeres védekezés pontos időzítéséhez elengedhetetlenül szükséges az előrejelzés. A védekezés ehhez képest lehet preventív, történhet a kártevő szárnyas alakjainak megjelenésekor, illetve a kis kolóniák kialakulásának időszakában. A védekezés időzítése függ továbbá a levéltetű fajtól, a kultúrnövénytől és attól, hogy a kártevő vírusterjesztő-e. A levéltetvek vírusterjesztésére jellemző, hogy a vírusfertőzésre szükséges szívásidő mindössze néhány másodperc lehet, ezáltal a kártevő az egészséges növényre másodpercek alatt átviheti a vírust. A gyümölcs- és zöldségkultúrákban valamint az erdészeti kultúrákban is az első levéltetvek elleni kezeléseket az előrejelzésre alapozva a levéltetvek megjelenésekor (ez már a napokban elkezdődött) el kell végezni. A tetvek tömeges elszaporodása várhatóan tovább fokozódik.
A levéltetvek ellen használható permetszerek a következők: Acord, Actara 25 WG, Actelic 50 EC, Aztec, Basudin 600 EW, BI 58 EC Nové, Calypso 480 EC, Cyper 10 EM, Decis EW 50, Diazol 60 EC, Dursban 480 EC, Fury 10 EW, Karate 2,5 WG, Komplet, Metanoin 48 EM, Mospilan 20 SP, Nurelle D, Oleoekol, Oleo-Ekalux, Orion 30 EC, Pirimor 25 WG, Polytrin 200 EC, Pyrinex 48 EC, Reldan 40 EC, Sumithion Super, Talstar 10 EC, Ultracid 40 WP, Vaztak 10 EC, Zolone EC. A töménység a készítmény címkéjén van feltüntetve. Téves az az elképzelés, hogy a permetlé töménységének növelésével jobb hatásfokot érünk el. Ezzel csak a rovarölő szer egészségügyi és várakozási ideje válik hosszabbá, a hatásideje nem változik. A választható vegyszerek többségére jellemző, hogy egyéb rovarkártevők (pl. az almamoly, aknázómoly, pajzstetvek stb.) ellen is sikeresen alkalmazhatók. Az elmúlt években jelentősen károsított a gyümölcsfák fiatal hajtásain és a többéves ágain a vértetű. A kártevő kora nyári és őszi felszaporodása a foszforsavészterek (Basudin, Diazol, Metanion, Pyrinex, Sumithion, Ultracid stb,) alkalmazásával mérsékelhető ugyan, ám ha a kártevő természetes ellensége, a vértetű fürkész is jelen van, akkor már környezetkímélő készítményekből válasszunk: Aztec, Pirimor, Calypso.
Aknázómolyok és más kártevők
A gyümölcsfák virágzása nagyon fontos életjelenség. Ez és majd a kötődés jelzi, mennyi gyümölcsre számíthatunk. Ezért fontos, hogy minden eszközzel igyekezzünk megtartani a már megtermékenyített termést. Főleg az alma és a körte elvirágzása után az egyik legfontosabb teendő a minden évben nagy károkat okozó levélaknázómolyok elszaporodásának megakadályozása. Használjunk ellene Calypso 480 EC (0,02%) Dimilin 48 SC (0,02%), Match 050 (0,04%), Nomolt 15 SC( 0,075%), Rimon 10 EC (0,05%) szereket. A permetléhez adagoljunk Agrovital (0,025%) tapadószert. Folytassuk az almafalisztharmat elleni permetezést – a virágzás után használjunk kettős hatású felszívódó permetszereket, melyek a varasodás ellen is védelmet adnak. Ez azért is indokolt, mert tovább növekszik az almafa varasodás fertőzésének a veszélye. Ha előzőleg kontakt hatású anyaggal permeteztünk, akkor a védekezést 6-7 nap után ismételjünk meg, ha felszívódó szerrel permeteztünk, akkor 10-12 nap után kell ismét kézbe venni a permetezőt. Használható szerek: Anvil 5SC (0,06%), Bayleton 5 WP (0,1%), Clarinet 20EC (0,1-0,15%), Discus (0,02%), Domark 10 EC (0,025%), Rubigan 12EC (0,045-0,06%), Saprol (0,19%), Systhane 12 EC (0,045-0,06%), Topas C 50WP (0,15-0,2%), Trifime 30WP (0,075%), Score Top 20 WG (0,025%), Punch 10EW, Vectra 10SC (0,03%). Ismételjük meg a gyümölcsfa-takácsatkák elleni védekezést is az említett vegyszerekkel.
A szőlőben most a gyomirtás az állandó tennivalók közül a legfontosabb. Erre használjunk Click 500 SC (3,5 l/ha), Folar (5 l/ha), Galigan 240 EC, Glyfogan 480 SL (6 l/ha), Roundup klasik (6 l/ha), Kapazin (6 l/ha) készítményeket. A hagymánkat továbbra is veszélyezteti az akmázólégy lárvája. Ellene ismételjük meg a vegyszeres kezelést a káposztalégynél feltüntetett szerekkel. A káposztalégy lárvái ellen, főleg a frissen kiültetett palántáinkat védjük Actara 25 WG (0,04%), Basudin 600 EW, Diazol 60 EC Metanion 48 EC (0,2%) vagy Sumithion Super (0,1 %) szerekkel. A permetléhez tapadószerként adagoljunk Agrovitalt (0,025%). A káposztabolha ellen napsütéses időben használjunk Basudin 600 EW (0,1%), BI 58 EC Nové, Calypso 480 EC, Diazol 60 EC (0, 1%), Cyper 10 EM (0,01%), Decis 25 Flow vagy Karate 2,5 WG (0,05%), Nurelle D (0,1%), Vaztak 10, vagy az új felszívódó hatású Orion 30 EC (0,1%) permetszert. A permetlébe tegyünk tapadószert is. A káposztabolha csak a tömeges előfordulása idején károsít, viszont ilyenkor szinte egyik napról a másikra tarra rágja a palántákat.
A retekágyasokat is érdemes kezelni, de okvetlenül ügyeljünk a használt készítmény élelmezés-egészségügyi várakozási idejének a betartására. A hagyma-peronoszpóra és a hagymavész fertőzésének első tünetei már jelentkeznek a fiatal növényeken. Ha a levélkéken szürke foltosodást észlelünk, okvetlen permetezzünk mielőtt a kórokozó szaporítóképleteinek lilásszürke tömege megjelenik. Ha ez bekövetkezik, már semmi nem gátolja a fertőzés továbbterjedését. Kiskertekben néhány levél megbetegedése esetén érdemes azokat leszedni és megsemmisíteni. Védekezésként a következő szerek alkalmazhatók: Acrobat MZ (0,3%), Bravo 500 (0,3%), Dithane DG (0,3-0,4%), Folpan 50 WP (0,3%), Merpan 50WP (0,3-0,4%), Novozir MN 80 (0,3-0,4%), Sancozeb 80WP (0,3-0,4%). A permetlébe tegyünk tapadószert
A már gyomosodó 2-3 valódi levél vagy 4-5 cm nagyságú sárgarépa, petrezselyem ágyasokat a következő gyomirtókkal lehet kezelni: Afalon 45 SC (12-20 ml/100 m2) vagy Gesagard 80 (10-12 gr) és Prometrex 50 SC (16-19 ml/100 m2). A könnyebb talajokon az alacsonyabb adagolást használjuk.
A közutak, parkok, temetők kedvenc díszét, a vadgesztenyét az utóbbi években rendszeresen károsítja az aknázómoly. Ellene most kell védekeznünk az almalevél aknázómolynál említett permetszerekkel.
A szerző a Központi Mezőgazdasági Ellenőrzési és Fajtaminősítő Intézet (ÚKSUP) komáromi részlegének munkatársa
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.