Kontra Miklós nyelvész beszél a jelenlevőkhöz
Komáromban is megünnepelték a 25 éves a Domus ösztöndíjprogramot
![Domus](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/DSC01084.JPG.webp?itok=Xx8XqZsp)
A Csemadok-házban tartott esemény már a negyedik volt a sorban: a kutatók eddig Csíkszeredán, Újvidéken és Budapesten folytattak diskurzust a Domus Hungarica Scientiarum et Artium ösztöndíjprogram negyedévszázados jubileumáról.
A Csemadok-ház termében összegyűlt érdeklődőket Morvai Tünde, az Magyar Tudományos Akadémia Határon Túli Magyarok Titkárságának vezetője üdvözölte – majd Kontra Miklós, a Domus kuratóriumának elnöke osztotta meg gondolatait a jelenlevőkkel.
Magyar kutatók integrációja
A nyelvész emlékeztetett, 1997-ben Glatz Ferenc akadémiai elnöksége alatt, s annak egy jelentős eredményeként jött létre a program. Ennek alapelve pedig az volt, hogy az MTA működését kultúrnemzeti alapokra helyezték. Az ösztöndíjprogram elsődleges célja mindmáig az, hogy a Kárpát-medencei, s adott esetben az azon túli magyar tudósvilágot integrálják. 25 év alatt erre a célra egy milliárd forintot költöttek el, amelyet mintegy 5000 pályázó használt fel.
![Domus Domus](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/DSC01083.JPG.webp?itok=VgckitXK)
A rendezvény sajtóanyaga szerint kezdetben a határon túli magyar tudósok magyarországi kutatásait támogatták, majd az fokozatosan kiterjedt a szülőföldi kutatások finanszírozására. „Fontos hangsúlyozni, hogy magyarországi kutatási ösztöndíjra olyan fiatal kutatók is jelentkezhetnek, akik még nem rendelkeznek tudományos fokozattal, a szülőföldi ösztöndíj azonban csak az MTA külső köztestületi tagjai számára nyitott. Az MTA külső köztestületi tagjai tudományos fokozattal rendelkező személyek, ez mintegy 2000 fő, akik közül közel 220 Szlovákiában él és dolgozik“ – áll a szövegben.
Új kihívások
A komáromi esemény további részében Szarka László történész a személyes emlékein keresztül is beszélt a Domus kezdeteiről, majd Bajcsi Ildikó történész, ill. Bauko János és Misad Katalin nyelvészek beszéltek az ösztöndíjat elnyert kutatók közül.
![Domus Domus](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/DSC01103.JPG.webp?itok=tVr-i6nI)
Végezetül egy problémacentrikus kerekasztal-beszélgetésre került sor, amely azokkal a kihívásokkal foglalkozott, amelyek megújulásra késztetik az ösztöndíjprogramot. Kontra Miklós például arról beszélt, a projektek előírt féléves időtartama, a kutatásra szánt idő rendkívül rövid. Erre mindenképpen szeretnének megoldást találni az MTA-n belül.
Morvai Tünde elmondta, hogy az MTA a határon túli kutatók nemzetközi integrációjának elősegítésére hozta létre a nemzetközi konferencián való részvétel támogatásának pályázati kategóriáját, ill. a nemzetközi publikáció megjelentetésének finanszírozására irányuló pályázatát. A jelen lévő intézmények képviseletében Nagy Melinda a Selye János Egyetemről és Vančo Ildikó a Konstantin Filozófus Egyetemről elmondták, hogy e konferencia-részvételek és publikációk szerepe megkerülhetetlen, mivel az egyetemek ezek után részesülnek állami támogatásban. A teljes képhez azonban hozzátartozik – ahogyan azt Simon Attila, a Fórum Kisebbségkutató Intézet igazgatója kifejtette –, hogy ezen szabályok túszai az egyes kutatóintézetek, mivel a kutatónak elsősorban társadalmi és erkölcsi kötelezettségeknek kell megfelelnie, hiszen az adott közösség számára ír, illetve kutat.
A Domus egyébként továbbra is kitart a magyar nyelvű kutatások és publikációk támogatása mellett. Ennek kapcsán indította el a legújabb pályázati kategóriáját, az ún. alkotói ösztöndíjat, amely legfeljebb féléves időtartamra, havi 400 ezer forinttal támogatja a kutatók alkotói tevékenységét.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.