Az I. Komáromi Borünnepnek a Tiszti Pavilon díszterme adott otthont
A borászok nem kergetnek illúziókat
![borünnep](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/2022-12/dsc01143.jpg.webp?itok=YB99xdP5)
Az I. Komáromi Borünnep amellett, hogy a régió 10 jó hírű borászatának biztosított megjelenési lehetőséget, problémacentrikus is volt. Egyelőre úgy tűnik, hiányzik annak igénye az emberek részéről, hogy a régió borai gyakrabban szerepeljenek az helyi éttermek kínálatában.
A Tiszti Pavilon dísztermében tartott borszemléről Lakatos Róbert, az Egyressy Béni VMK igazgatója lapunknak elmondta, az eseménnyel egy új komáromi hagyományt szeretnének teremteni:
„Nagyon komoly borrégióról beszélünk Komáromtól Párkányig. Arra szeretnénk ösztönözni az embereket, hogy jöjjenek el erre a helyre és kóstolják meg azokat a borokat, amelyek ezen a vidéken teremnek”.
Mint mondta, az ötlet eredetileg Keszegh Béla (független) polgármester vetette fel, majd közös erővel hozták tető alá. Lakatos szerint nem titkolt céljuk, hogy a népszerűsítés hatására a helyi éttermekben több helyi bor szerepeljen a kínálatban, mivel ez egyelőre egyfajta hiányossága a helyi vendéglátásnak.
Az általunk megszólított, natúr és bioborokkal foglalkozó borászok mind egyetértettek abban, hogy a hiány valós és nagy. A kürti Sütő Zsolt egyenesen úgy fogalmazott, „nincs más, csak elmaradás”. Saját borainak nagyobb részét külföldön értékesíti, de hasonlóképp van ezzel a kisújfalusi Mátyás András is, aki szerint számos esetben megesik, hogy a régióban kevésbé ismerik a termékeiket, mint akár egy-két országgal távolabb. „Ez egy elég nagy probléma. Sajnos nagyon kevés olyan étterem van, ahol megtalálhatóak a régió borai” – hangsúlyozta. Az ellentmondásra Sütő is felhívta a figyelmet, szerinte Kürt, mint bortermelő vidék neve jobban cseng például Skandináviában, mint Szlovákiában. Épp emiatt látja az értelmét az olyan „kamarafesztiváloknak”, mint amilyen a komáromi is, ahol egyben kicsit át is tudják beszélni az évet a kollégákkal. Úgy tartja azonban, hogy az éttermek és az üzletek meggyőzésénél előrevalóbb a megfelelő borfogyasztási kultúra és igény felkeltése:
„A borászok nem kergetnek illúziókat, nem az éttermek a céljaink, hanem azt gondolom, hogy először a helyi emberekben kell megteremteni az igényt, s ezen az úton talán sikeresek leszünk”.
Ehhez azonban szerinte az kell, hogy például az éttermek vendégei jelezzék a tulajdonosok felé, ha egy csúcsminőségű kürti bort meg tudtak inni a svédországi utazásuk alkalmával, akkor ezt az élményt itthon is szeretnék megélni.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.