A közmédia és a Hagyományok Háza közös műsora február utolsó hetében Gömörországba látogat. Az érdeklődők a Fonó Budai Zeneház Utolsó Óra gyűjtéssorozatának felvételeiből hallhatnak szemelvényeket.
Gömöri pirkadat – Felvidéki muzsika a Hajnaliban
![Gömöri pirkadat – Felvidéki muzsika a Hajnaliban](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/Cinka_Panna_GregusImre1910.jpg.webp?itok=sE9odMD7)
A Kossuth Rádió „Hajnali”- Népzenei összeállítás korán kelőknek című műsora február utóját a gömöri népzenének szenteli. A friss hallgatók egy nagy múltú, gazdag hagyományú vidék szokásaival, zenei hagyományaival ismerkedhetnek meg.
Gömör, a történelmi Észak-Magyarországot tekintve, a Bükk hegység és a Gömör-Szepesi-Érchegység közötti medencében terül el. A magyarság már a honfoglalás korában birtokba vette vízjárta, termékeny lapályait és egyes kutatók szerint a magyar törzsekhez csatlakozott kabarok is e tájon telepedtek meg. Neve valószínűleg a vármegye első székhelyéül szolgáló, sajógömöri várat birtokló nemzetség nevéből származik. A vidék hagyományos gazdálkodásában a földművelés mellett az állattartás, azon belül is a juhtenyésztés játszott kiemelkedő szerepet. A faluközösségektől viszonylag elzárt pásztorvilág kedvező körülményeket biztosított a régi tradíciók fennmaradására és visszahatott az itt élő parasztság zenei hagyományaira is. A cigánymuzsikusokat említő első magyarországi híradások egyike is erről a tájról származik: a sajógömöri születésű legendás prímásnőt, Cinka Pannát a korabeli források már egy népes muzsikuscsalád tagjaként mutatják be. A gömöri falvak népdalai a XIX. század legnagyobb magyar népzenei gyűjteményének számító Magyar Népdalok Egyetemes Gyűjteményben is megjelentek, az 1900-as évek elején pedig Kodály Zoltán és Bartók Béla egyaránt végzett népzenei gyűjtést a vidéken.
![Gömöri pirkadat – Felvidéki muzsika a Hajnaliban Gömöri pirkadat – Felvidéki muzsika a Hajnaliban](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/G%C3%B6m%C3%B6r_Csetnek_f%C3%B6ldm%C5%B1ves%C3%A1br%C3%A1zol%C3%A1s1420.jpg.webp?itok=85Lr654m)
Népdalai közt fellelhető régi stílusú dallamok nagy részét a hagyományőrző énekesek napjainkban is juhásznótaként említik. A XX. század közepéig Gömörben számos muzsikusközpont létezett és egy-egy településen több nagylétszámú vonószenekar is működött egyszerre. Illés László, az osgyáni zenészdinasztia egyik utolsó prímása így emlékezik vissza ezekre az évekre: „Azok voltak a szép idők. Nálunk Osgyánban három mulató is volt. Esténként mind a háromban szólt a zene, mindig nagy bandánk volt, héttagúnál soha nem volt kevesebb. A falunkon halad át a Kassa felé vezető főút, talán ezért nemcsak hétvégéken, hanem hétköznapokon is volt vendég a kávéházakban. Kereskedők, földbirtokosok tértek be megpihenni, de mulattattunk tanítókat, jegyzőket, sőt csendőröket is... A faluban mindenki nótáját ismertük, de ismertük a gyakran átutazók nótáját is. Ha ismerős közeledett a banda tiszteletből annak a nótáját kezdte el cifrázni.”
Szerkesztő: Maruzsenszky Andor és Éri Márton
Műsorvezető: Balogh Éva
Adás: Kossuth Rádió (minden reggel 4.03)
A műsor interneten elérhető: www.mediaklikk.hu/mediatar/
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.