<p>Módszeresen, összehangoltan és jól szervezetten hajtották végre a mianmari fegyveres erők a muzulmán rohingja kisebbség elleni támadásokat, amelyek célja a rohingjáknak az országból való kiűzése, illetve visszatérésük megakadályozása volt - állapították meg szerdán közzétett jelentésükben az ENSZ vizsgálóbiztosai.</p>
ENSZ: módszeresen, összehangoltan űzték ki a rohingjákat Mianmarból
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/us_myanmar088746_1.jpg.webp?itok=u8f8JDCq)
A dokumentum, amelyet az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala (OHCHR) készíttetett el, az első átfogó jelentés a mianmari Arakán államban zajló eseményekről. A nyugat-mianmari térségből augusztus vége óta több mint 500 ezer rohingja kényszerült elmenekülni a szomszédos Bangladesbe.
Az etnikai tisztogatás iskolapéldája
A buddhista többségű Mianmarból azután indultak meg tömegesen az emberek, hogy a hadsereg "tisztogatási akcióba" kezdett, és egymás után pusztították el a muzulmán rohingják falvait. Az ENSZ vizsgálatának megállapításai alátámasztják Zeid Raad al-Husszeinnek, az ENSZ emberi jogi főbiztosának korábbi kijelentését, amely szerint Arakánban az etnikai tisztogatás iskolapéldája zajlik.
Mianmarban a szomszédos Bangladesből származó illegális bevándorlóknak tekintik a rohingjákat, és nem adnak állampolgárságot nekik.
A jelentés megállapította, hogy a "tisztogató műveletek" során egész falvakat égettek porig, sok embert kivégeztek, másokat megkínoztak vagy megerőszakoltak. Ezeket az állításokat 65 menekülttel készített interjúkkal, valamint segélyszervezetektől és egészségügyi dolgozóktól kapott információkkal, illetve fotó- és videóanyagokkal támasztották alá. Számos szemtanú arról számolt be, hogy a nemi erőszaknak fiatal lányok is áldozatául estek.
A mianmari hatalom azt állítja: a "tisztogató műveleteket" arra válaszul indították, hogy rohingja fegyveresek augusztusban összehangolt támadást hajtottak végre a hadsereg állásai ellen.
Az ENSZ jelentése azonban megkérdőjelezi a hivatalos verziót. Állítása szerint a "tisztogató műveletek" már augusztus elején megkezdődtek, méghozzá rohingja férfiak és falusi vezetők letartóztatásával, illetve falusiak élelmiszerkészleteinek elkobozásával.
Az ENSZ-szakértők emellett kétségbe vonták a Nobel-békedíjas Aung Szan Szú Kji mianmari vezető állítását arról, hogy a katonai műveletek szeptember 5-én véget értek. A jelentés szerint egyebek mellett a mianmari határ bangladesi oldaláról látható, gomolygó füst is annak jele, hogy az erőszak nem hagyott alább. Ezt az állítást bangladesi határőrök beszámolóival is alátámasztották az ENSZ-jelentésben.
Holttesteket sodort partra a határfolyó
Augusztus 31. és szeptember 20. között ráadásul mintegy száz rohingja Minmar felől sodródó holttestét emelték ki a két ország határfolyójából. Több holttesten lőtt sebeket találtak - mondták bangladesi rendőrök az ENSZ vizsgálóinak.
Az ENSZ-jelentés arra a következtetésre jutott: a mianmari katonaság a rohingják életterének elpusztításával, illetve taposóaknák elhelyezésével lehetetlenné tette a muzulmán kisebbség visszatérését Mianmarba.
Az ENSZ szerdán szintén bejelentette, hogy távozik Mianmarból a világszervezet vezető képviselője. Renata Lok-Dessallient, az ENSZ humanitárius ügyek koordinátorát a korábbi tervek keretében áthelyezik New Yorkba - áll a világszervezet közleményében.
A dpa hírügynökség azonban felhívta a figyelmet: Dessallient az utóbbi hónapokban számos bírálat érte, legutóbb például azzal vádolták meg, hogy eltitkolt egy jelentést, amely bírálta az ENSZ stratégiáját Mianmarban, és kijelentette, a világszervezet nincs felkészülve a közelgő válságra.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.