A közelmúltban szentelték fel az ógyallai Szent László-templom 18. századi főoltárát, amelyet az oltárképpel együtt teljesen és hosszadalmasan restauráltak.
Ógyalla: Eredeti formájában állították helyre a barokk főoltárt
![Ógyalla](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/uj-0718-004f-ogyalla.rw_.jpg.JPG.webp?itok=qL4jUG_y)
Bőven van hely abban a templombelsőben, amelyen Józsa Attila esperesplébános vezet végig minket, elmagyarázva, hol, milyen elemekből állt össze a város egyik legnevezetesebb műemléke, amelyet egykor Medgyaszay István tervezett. A bizánci templomok belterét idéző térszerkezettől kezdve a szecessziós stílussal és protestánsszerű puritanizmust idéző külcsínnel szerves egységbe olvad a 18. századi főoltár és a felette levő 1837-es Szent Lászlót ábrázoló kép. A maguk csendességében ezek az elemek korokon átívelő hangulatot kölcsönöznek a templomnak.
A történelem nyomai
Józsa Attila elmondta, nem annyira fizikai állapot, mint inkább a sokszoros átfestések és módosítások miatt volt szükséges visszaalakítani az oltárt eredeti formájára. Az egyházlátogatási jegyzőkönyvekből tudható, hogy a 18. század elején már létezett ez a konstrukció, s nem sokkal később némileg bővítették. Az akkori templom is barokk stílusú volt, viszont 1911-ben leégett. A mostani épület felépítésekor, amit lehetett, átmentettek a korábbi berendezésekből, így a két mellék- és a főoltár, ugyanennyi festmény és a padok egy része került az új templombelsőbe bő 100 évvel ezelőtt. A restaurálással kapcsolatban az esperes arról is beszámolt, hogy utánanéztek a helytörténetnek is. Egyebek mellett már csaknem biztosan állítható, hogy az 1837-es keltezésű oltárképet Szily Ferenc esztergomi őrkanonok, korábbi szentpéteri plébános végrendelete alapján hátrahagyott pénzéből finanszírozták.
A restaurálás
A főoltár ugyan nem minősül műemléknek, viszont Józsa Attila szerint a Műemlékvédelmi Hivatal nem kötelező jellegű ajánlása alapján úgy döntöttek, hogy szakszerűen restaurálják. A korábbi együttműködéseik révén a szeredi František Šmigrovskýt és kollégáit kérték fel a munkára, akik 2018-ban az oltárképet, majd azt követően másfél éven keresztül magát az oltárt tették rendbe. Az előbbi munkadíja nem egész 7 ezer, az utóbbié pedig mintegy 12 ezer euró volt, amelyre 2-2 ezer euró támogatást kaptak az ógyallai önkormányzat kulturális bizottságától. A fennmaradó részt a hívek adományaiból finanszírozták, amelyek között akadt egy igen bőkezű hozzájárulás is.
„Nagy meglepetés volt, hogy egy magánadakozótól 2500 euró adományt kaptunk konkrétan erre az oltárra. Névtelenül adakozott egy közvetítő segítségével, rajta keresztül hálából küldtünk az adakozónak egy szép emlékképetˮ
– mondja Józsa Attila. Hozzátette, számára az oltár a papok fő „munkahelyeˮ, ezért is volt fontos ennek a rendbetétele, illetve úgy látja, ez jelzés is volt a hívőknek, hogy a templom leglényegesebb szakrális részét állították vissza eredeti formájába.
Az oltárt június utolsó napjaiban Kiss Róbert, a Nagyszombati főegyházmegye általános helynöke szentelte fel.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.