Az eredmények alapján elmondható, hogy akut stressz hatására javult a teljesítmény a gyors reakciót lehetővé tevő statisztikai tanulásban, vagyis agyunk gyorsabban felméri a környezeti szabályszerűségeket a veszélyes helyzetekben, amikor nincs idő a hosszú mérlegelésre.
Vészhelyzetben javul a teljesítményünk
![Vészhelyzetben javul a teljesítményünk](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/0000_8.png.webp?itok=mt8t3xsq)
Az Emlékezet, Nyelv és Idegtudomány Kutatócsoport munkatársai laborkísérletben bizonyították, hogy agyunk gyorsabban felméri a környezeti szabályszerűségeket a veszélyes helyzetekben, gyorsabban is tudunk reagálni.
Az ELTE PPK kutatói igazolták, hogy a stressz pozitívan hat a tudat alatti, ún. statisztikai tanulásra. Mivel ennek során agyunk a rendelkezésre álló információhalmazban felismeri a szabályszerűségeket, egyes cselekedeteink automatikussá válhatnak: megtanulunk egy hangszeren játszani, vagy elsajátítunk egy új sportágat.
A teniszező gondolkodás nélkül cselekszik, ha jön a labda. „Ilyenkor az agy a környezet mintázatát összekapcsolja a korábbi emlékekkel, és ennek alapján dönti el, mit kell tenni az adott helyzetben. Mindez persze nem tudatos” – magyarázza Németh Dezső, az Emlékezet, Nyelv és Idegtudomány Kutatócsoport vezetője.
A kutatócsoport célja, hogy feltérképezze azokat a tanulási formákat, amelyek szándékos erőfeszítés nélkül mennek végbe. Ebben a kutatásukban arra voltak kíváncsiak, hogy az akut stressz milyen hatással van az agynak erre a képességére.
A Tóth-Fáber Eszter vezette kísérletbe 53 főt vontak be, akiket két csoportba osztottak. Az egyik csoport számára a kutatók stresszhelyzetet idéztek elő: megkérték a tagokat, hogy három percre tegyék a kezüket jeges vízbe, közben azt mondták nekik, hogy a kísérletről felvétel is készül, amelyet a későbbiekben elemezni fognak. A kontrollcsoport tagjai ezzel szemben nem kaptak ilyen információt, és langyos vízbe kellett mártaniuk a kezüket. A szakértők a teszt előtt és után is nyálmintát vettek az alanyoktól, amelynek elemzéséből kiderült, hogy a stresszelt csoportnál megemelkedett az antistresszhormonként is ismert kortizol szintje.
A vizsgálat második felében a résztvevőknek számítógépes reakcióidő- feladatot (ASRT) kellett elvégezniük. Ennek során a képernyőn megjelenik egy kép négy lehetséges hely egyikén, a vizsgálati személyeknek pedig a megjelenő ingernek megfelelő billentyűt kell megnyomniuk olyan gyorsan, ahogyan csak tudják. A képek előre meghatározott, ismétlődő mintázatot követnek. Ez a feladat is igazolta a kutatók feltevését, vagyis a stresszelt csoport tagjai gyorsabban választották ki a helyes megoldásokat, mint a kontrollcsoport résztvevői.
Az eredmények alapján elmondható, hogy akut stressz hatására javult a teljesítmény a gyors reakciót lehetővé tevő statisztikai tanulásban, vagyis agyunk gyorsabban felméri a környezeti szabályszerűségeket a veszélyes helyzetekben, amikor nincs idő a hosszú mérlegelésre.
Ennek evolúciós előnyei is lehetnek – világított rá Németh Dezső. Stresszes szituációkban, például, ha megtámadnak minket az utcán vagy vitatkozni kezdenek velünk, gyorsan fel kell ismernünk a másik ember mozdulataiból, mimikájából levehető információkat ahhoz, hogy mielőbb cselekedni tudjunk. A hormonális változások pedig alkalmassá teszik a szervezetünket, hogy megküzdjünk az adott fenyegetéssel. Egy másik példa a rövid távú stressz kedvező hatására, amikor angolul kell megszólalnunk. Ilyenkor kicsit idegesek leszünk, és ha a külföldi beszélgetőpartnerünk kijavít minket, a helyes használatot nagy valószínűséggel örökre meg fogjuk jegyezni. Az viszont már nem rögzülne így, ha az illető egy összetett szabály használatát kezdte volna el nekünk magyarázni. A vizsgálat szerint ugyanis a bonyolultabb tanulási formákat nem segítette a stressz, ahogy köztudottan az iskolai teljesítményre is negatívan hat – tette hozzá a PPK egyetemi tanára. A kutatási eredményeket összefoglaló publikáció várhatóan az év második felében jelenik meg a PLOS One című tudományos folyóiratban.
(ELTE)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.