A házikertekben és a gyümölcsösökben évről évre a termés jelentős hányada a gyümölcsmolyok pusztításának esik áldozatául. A kártétel jelentős lehet azokban a nagyüzemi gyümölcsösökben is, ahol a védekezést nem megfelelően időzítik, vagy elhanyagolják.
Molykártevők a szőlőben
A szárazabb, melegebb években várható a tarka szőlőmoly tömeges elszaporodása a szőlőben. A kártevő báb alakban a szőlőtőke és a támberendezések repedéseiben telel át. Idén április végén, május elején kezdődött a molylepkék rajzása, a lepkék főleg az esti és a hajnali órákban aktívak. Párzás után tojásaikat a szőlőlevél színére és a virágokra rakják. A kikelő kis hernyók a virágbimbókat vagy a fiatal bogyókat károsítják. Fejlődésük egy hónapig is eltart. A hernyók 10-14 nap múlva bábozódnak. A következő nemzedék mára a zöld bogyókban károsít. A harmadik nemzedék általában augusztusban alakul ki, ezek a hernyók már az érő bogyókat károsítják. Az első nemzedék elleni eredményes védekezés tehát nélkülözhetetlen.
A nyerges szőlőmoly tömeges elszaporodásának a hűvösebb, csapadékosabb időjárás kedvez, ám például a komáromi régióban csak elvétve fordulnak elő. E kártevőnek két nemzedéke fejlődik ki. Az első májusban a második augusztusban károsít. A szőlőkocsányok átrágásával a hernyó jelentős bogyóhullást okoz.
Május elején már megkezdődött az almamoly lepkéinek rajzása. Egy-két napos érési táplálkozás után megkezdik a párzást és a tojásrakást. Egyetlen nőstény lepke 10-12 napos élettartama alatt 50-250 tojást rak egyesével, elsősorban gyümölcsökre, de elvétve a levelekre és a fiatal hajtásokra is. A tojásrakás szinte kizárólag az alkonyati órákban, kellemes, meleg és szélcsendes időben zajlik, azonban ha a hőmérséklet 15 fok alá csökken, a tojásrakás szünetel. A kis lárva viszonylag hosszú ideig a gyümölcs felületén, a leveleken és a hajtásokon vándorol, alkalmas helyet keresve a befurakodásra. A lárva fejlődése 20-25 napig tart. Ezalatt több gyümölcsöt is károsít. Ott, ahol rendszeresen károsít, a tavaszi fertőzés is sokkal erősebb, tehát a védekezésre is nagyobb gondot kell fordítani.
A szilvamoly gyümölcshullást idéz elő – április utolsó harmadától vagy május elejétől június közepéig rajzik. A kirepült lepkék rövid érési táplálkozás után pároznak. A tojásokat 3-4 nap múlva az alkonyati órákban rakják. Egyetlen nőstény lepke 10-17 napig él, 40-150 tojást rak egyesével, kizárólag a gyümölcs felületére. Tavasszal 8-15, nyáron 4-6 nap alatt fejlődik ki. A pici 1 mm nagyságú lárva kirágja magát a tojásból és azonnal befúrja magát a gyümölcsbe. Az előjövetel és a befúrás között mindössze 1-1,5 óra telik el, tehát nagyon keveset tartózkodik a szabadban. Ezért csak a tömeges tojásrakás idején védekezhetünk ellene eredményesen. A lárva a teljes kifejlődésig a gyümölcsben marad, így csak egy gyümölcsöt károsít. A kártevő első nemzedéke hernyóinak károsítása következtében az éretlen, zöld gyümölcsök lehullanak. A lárva már a hullott gyümölcsben a földön fejlődik ki, majd az éjszakai órákban kirágja magát és a talaj apró rögöcskéiből szőtt gubóban 1-2 centiméterre a föld felszíne alatt bebábozódik. Ezért van jelentősége a hullott gyümölcsök összeszedésének, megsemmisítésének és a talajmunkának.
A Központi Mezőgazdasági Ellenőrzési és Növényvédelmi Intézet (ÚKSUP) komáromi növényvédelmi kirendeltsége már több éven át figyeli feromoncsapdák segítségével a molyok fejlődését és a lepkerajzásokat. A szerzett tapasztalatok alapján leszögezhető: a szilvamoly és a szőlőmoly ellen a lárvakelés idején használt permetszerekkel lehet még ezekben a napokban sikeresen védekezni. Az almamolyoknál a lepkerajzás csökkenése alapján használjuk még a kitinszintézist gátló környezetkímélő permetszereket.
A vegyszeres védekezések közül a legfontosabb az első tavaszi hernyókártétel megakadályozása. Valamennyi molykártevő ellen a tojásrakás és a lárvakelés idején védekezhetünk a legeredményesebben. Ezt nem szabad elhalasztanunk, mert a megkésett permetezések már nem nyújtanak kellő védelmet. A permetezésekhez a következő permetszerek ajánlottak: a molylepkék csúcsrajzásától – a tojásrakástól a tojáskelés kezdetéig – használjunk ún. kitinszintézist gátló környezetkímélő permetszereket. Ilyen például a Biobit FC (0,2%), Dimilin 48 SC (0,03%), Insegar 25 WP (0,03%), Match 050 (0,04%), Nomolt 15 SC (0,1%), Orion 30 EC (0,15%), Rimon 10 EC (0,05%). A permetléhez adagoljunk tapadószert, például Agrovitalt (0,05%), amely védi a leveleket és a termést az erős napfény okozta perzseléstől.
A lárvakelés idején a következő permetszereket ajánljuk: Actelic 50 EC (0,15%), Basudin 600 EW (0,1%), Diazol 60 EC (0,1%), Dursban 480 EC (0,2%), Calypso 480 EC (0,02%), Cyper 10 EM (0,01%), Komplet (0,06%), Metanoin 48 EM (0,2%), Nurelle D (0,06%), Reldan 40 EC (0,125%), Ultracid 40WP (0,075-0,1%), Sumithion Super (0,1%), Talstar 10 EC (0,02%), Pyrinex 48 EC (0,2%), Zolone EC(0,2%), Vaztak 10 Ec (0,02%). E permetszerek esetében is használjunk mindig tapadószert, mert csak így tudnak a hatóanyagok megmaradni a termés felületén. Valamennyi felsorolt permetszer kapható a gazdaboltokban.
Kísérjük figyelemmel a burgonyabogár lárváinak kelését. Folytassuk az előző héten ismertetett kártevők elleni védekezést.
A szerző a Központi Mezőgazdasági Ellenőrzési és Növényvédelmi Intézet (ÚKSUP-OOR) komáromi részlegének a munkatársa
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.