<p>A szabadságpárti államfőjelölt, Norbert Hofer nyert, a zöldek jelöltje, Alexander Van der Bellen a második, a szociáldemokrata induló pedig megelőzte néppárti riválisát a hétfő este közzétett végleges eredmények szerint az osztrák elnökválasztás előző napi, első fordulójában.</p>
Végleges: radikális jobboldali jelölt nyert Ausztriában
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/austria_election351907344137_0.jpg.webp?itok=TaewH1Ll)
A több mint félmillió levélben leadott szavazat összeszámlálását követően ismertetett végleges számok alapján Hofer 35,1, Van der Bellen 21,3, míg a függetlenként induló Irmgard Griss 18,9 százalékot szerzett. A szociáldemokrata Rudolf Hundstorfert 11,3, a néppárti Andreas Kholt 11,1 és Richard Lugner építési vállalkozót 2,3 százalék támogatta.
Miután az első fordulóban senki nem szerezte meg a szavazatok abszolút többségét, négy hét múlva második fordulót tartanak, amelyen már csak a két legtöbb szavazatot kapott jelölt valamelyikére, vagyis Norbert Hoferre vagy Alexander Van der Bellenre lehet majd voksolni.
A végleges adatok az első három helyezett sorrendjén nem változtattak az előzetes számokhoz képest. A hétfőn este bemutatott adatok szerint azonban a szociáldemokrata jelölt néhány tized százalékos különbséggel megelőzte a néppárti indulót.
A felső-ausztriai Linzben Van der Bellen javára dőlt el a szabadságpárti jelölttel vívott szoros küzdelem. Van der Bellen így öt tartományi székhelyen, Bécsben, Grazban, Innsbruckban, Bregenzben és Linzben, míg Hofer négy tartományi székhelyen, Salzburgban, St. Pöltenben, Klagenfurtban és Kismartonban (Eisenstadt) tudott győzni.
Az április 24-i szavazáson mintegy 6,4 millió osztrák állampolgár vehetett részt, közülük 4,4 millió járult végül az urnák elé. A végleges adatok szerint a választási részvétel 68,5 százalékos volt.
A legutóbbi, 2010-es választáson a szavazásra jogosultak 54 százaléka voksolt, ami a legalacsonyabb részvétel volt azóta, hogy 1980-ban eltörölték a kötelező szavazást. 1980 óta az elnökválasztáson való részvétel folyamatosan csökkent.
Az osztrákok egyre szívesebben adják le levélben szavazataikat, ezt a 2010-es államfőválasztás óta tehetik meg. Akkor még a választásra jogosultak 8,8 százaléka élt ezzel a lehetőséggel, az idei államfőválasztás alkalmával 12,5 százalék választotta ezt a voksolási formát.
A választási eredményt hivatalosan május 2-án teszi közzé az osztrák választási hatóság és ők írják ki hivatalosan a május 22-én tartandó második fordulót.
Az akkor megválasztandó új elnök Heinz Fischert váltja majd az államfői poszton, aki 2004 óta áll az ország élén. Fischer hivatali ideje 2016. július 8-án jár le, így az új államfőt ekkor iktatják be hivatalába. Fischer második mandátuma után nem indulhat újra. Az osztrák szövetségi elnök mandátuma hat évre szól, és csak egyszer újítható meg.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.