Moszkva. Az utóbbi évek legsúlyosabb válságát éli át az orosz–amerikai viszony. Megfigyelők szerint kudarccal végződött Condoleezza Rice amerikai nemzetbiztonsági főtanácsadó hétfői moszkvai látogatása, s ezzel magyarázható, hogy Szergej Ivanov orosz védelmi miniszter lemondta hét végi washingtoni útját.
Ügynökök háborúja
A legújabb konfliktusforrás a bagdadi orosz diplomaták konvoját ért amerikai támadás. Az USA szerint irakiak lőtték a konvojt, az oroszok meg az irakiak szerint egyértelmű, hogy az amerikai katonák nyitottak rájuk tüzet. Az ügy szenzációszámba menő hátteréről írt tegnap az általában jólinformált Nyezaviszimaja Gazeta. Állításait meglepő gyorsasággal cáfolta az orosz Külföldi Felderítő Szolgálat (SZVR). Nos, az újság szerint az amerikai CIA-nek és az orosz SZVR-nek az iraki titkosszolgálat archívumáért folytatott harca áll a orosz diplomaták autókonvoját ért támadás mögött. A lap nem zárta ki, hogy a dokumentumokat az orosz diplomaták kedden Moszkvába vitték. Ugyanis a különböző titkosszolgálatok között versenyfutás folyik az említett anyagok megszerzéséért. Ezeknek birtokában Moszkva hatékonyabban tudna fellépni iraki gazdasági érdekeiért, saját zsoldjába vehetné át a világban tevékenykedő iraki ügynököket, és a Kreml a decemberi parlamenti, valamint a jövő évi elnökválasztás előtt információkhoz jutna arról, hogy Szaddám Huszein mely orosz politikusokat és pártokat pénzelte. A lap szerint az amerikaiak szándékosan támadták meg az orosz autókaravánt, amivel a dokumentumok kimenekítését akarták megakadályozni. Erről tanúskodik, hogy miközben a konvoj előtt haladó iraki autó találatot kapott és valamennyi utasa meghalt, az orosz diplomaták – a nagykövet súlyosan megsebesült sofőrjét leszámítva – karcolásokkal úszták meg. Az amerikai mesterlövészek az autóikat próbálták használhatatlanná tenni. A cikk szerint titkosszolgálatok közötti harcra utal az ügy bizalmas kezelése is: az orosz külügy nem erősíti meg Vlagyimir Tyitorenko bagdadi orosz nagykövet elszólását, amely szerint szándékos támadás történt. A lap azt is tudni véli, hogy az ügy hátteréről Putyint már tájékoztatta is Szergej Lebegyev, a SZVR igazgatója. Ugyanakkor az igazságra legkorábban 50 év múlva derülhet fény: az SZVR ennyi időre titkosítja dokumentumait.
Lapvélemények szerint az orosz– amerikai feszültséget csak gerjesztette, hogy Condoleezza Rice az orosz vezetők tudtára adta: az ENSZ csak jelképes szerepet játszhat az iraki újjáépítésben, ami megpecsételi az iraki orosz érdekeltségekhez fűzött orosz reményeket.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.