Irak és térsége kihívásairól, valamint az ott élő keresztények sorsáról egyeztetett Ferenc pápa Barhám Száleh iraki elnökkel szombati vatikáni találkozójukon.
A közel-keleti keresztények sorsáról tárgyalt Ferenc pápa az iraki elnökkel
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ecuador_pope_south_america827258_0.jpg.webp?itok=l--Aj-RI)
A Szentszék közleménye szerint egyetértettek abban, hogy elsődleges célnak tekintik Irak újjáépítését és stabilitásának megteremtését, és előnyben kell részesíteni a lakosság javát és a nemzeti önállóságot szolgáló intézkedéseket.
A felek elismerték a történelmi keresztény közösség fennmaradásának jelentőségét Irakban, kiemelve, hogy szavatolni kell a biztonságukat, és helyet kell biztosítani nekik az ország jövőjének építésében. Ferenc pápa és az iraki elnök találkozóján szó volt a térséget sújtó harcokról és a humanitárius válsághelyzetekről. Mindketten szorgalmazták a nemzetközi közösség támogatását az etnikumok közti békés együttélés megteremtéséhez.
Az iraki elnököt Pietro Parolin bíboros, szentszéki államtitkár és Paul Richard Galagher érsek, vatikáni külügyminiszter is fogadta.
Az iraki delegáció tagjai úgy nyilatkoztak az olasz hírügynökségeknek, hogy szó volt Ferenc pápa tervezett iraki látogatásáról is. Az egyházfő - korábbi bejelentései szerint - az idén Irakba akar utazni, a látogatást azonban a térségben kiújult konfliktus akadályozhatja.
Barhám Száleh találkozott Sergio Matteralla olasz államfővel is. Az iraki elnök kijelentette, hogy a közel-keleti térségben kiújult válság veszélybe sodorhatja a terrorizmussal szembeni eddigi küzdelmet. Úgy vélte, hogy az Iszlám Állam dzsihadista szervezet a helyzetet kihasználva megerősítheti líbiai állásait.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.