<div>Aki képtelen fizetni felhalmozott tartozásait, annak megoldást jelenthet a magáncsőd. </div>
Magáncsőd, avagy menekülés az adóscsapdából
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/uj-0511-011f-peniaze.rw__0.jpg.webp?itok=D1l--E8s)
Ha a bíróságon csődeljárást kezdeményez saját magával szemben, felmenthetik a tartozásai egy része alól. A lehetőséggel 10 évente egyszer élhetnek. A legtöbb ember az élete során legalább egyszer nehéz anyagi helyzetbe kerül. Aki megfelelő családi háttérrel rendelkezik, vannak barátai, akkor kisebb-nagyobb segítséggel viszonylag gyorsan kilábalhat belőle. Előfordulhat azonban, hogy egyesek a meggondolatlanul hozott döntéseik következtében, vagy nem is a saját hibájukból, adósságcsapdába kerülnek: képtelenek törleszteni a tartozásaikat, fennáll a veszély, hogy az utcára kerülnek, anyagilag teljesen tönkremennek. Ebben az utolsó utáni pillanatban egyfajta mentőöv lehet a magáncsőd. Maga az elnevezés megtévesztő lehet, mert a fogalom lényegében csődvédelmet jelent, és a lényege, hogy megelőzze egy súlyosan eladósodott személy teljes anyagi csődjét. A magánszemély csődöt jelent, ami után egy csődgondnok átstrukturálja a kiadásait, és pénzzé teszi az adós mindazon vagyontárgyát, amelyek nem számítanak létszükségletnek. 10 éve létezikA magáncsőd intézménye ismert Európa számos országában, az USA-ban, Kanadában és Izraelben is. Szlovákiában 2006-ban vezették be, ám idáig az adósságban úszó személyeknek csak a töredéke élt ezzel a lehetőséggel. Ennek egyik oka, hogy maga a megnevezés riasztó, s kevesen tudatosítják, hogy magáncsőd-eljárást kezdeményezni lényegében azt jelenti, hogy az adós megszabadul az adósságai egy részétől, kap még egy lehetőséget, és tiszta lappal új életet kezdhet. A másik ok, amiért az elmúlt 10 évben csak kevesen jelentettek magáncsődöt, hogy sokak számára nem volt elérhető ez az intézmény, túl szigorúak voltak a feltételek. Ezt a kormány is belátta, s a közelmúltban enyhítették a magáncsőd alkalmazásának a szabályait, minek köszönhetően idén tavasztól elérhetőbbé vált ez a fajta adósságrendezési forma. Teljesen mindegy, hogy a fizetésképtelenné vált személy kinek – az államnak, az önkormányzatnak, nem banki hitelintézetnek vagy banknak – tartozik, vagy hogy milyen a társadalmi pozíciója. Magáncsődöt jelenthet bárki, lehet munkanélküli, egészségkárosodott, nyugdíjas vagy vállalkozó. Feltétel, hogy az illetővel szemben végrehajtási vagy hasonló más eljárást folytassanak (például elárverezik a lakását), miközben az egyik kötelezettségének már 180 napja nem tett eleget, valamint ha olyan követelésről van szó, melyet végrehajtási eljárással nem lehet behajtani. Ilyen esetekben az adós magáncsőd alkalmazását kérheti. [[{"type":"media","view_mode":"media_original","fid":"275082","attributes":{"alt":"","author":"","class":"media-image","style":"width: 600px; height: 435px;","title":"","typeof":"foaf:Image"}}]] Korábbi eljárás Korábban, ha a fizetésképtelenné vált személy csődeljárást kezdeményezett magával szemben, a bíróság csak akkor hagyta jóvá az indítványt, ha a vagyona értéke legalább 1650 euró volt. Az eljárás befejeződése után pedig, vagy már az azt kezdeményező beadvánnyal együtt az adós kérhette, hogy a bíróság mentse fel az adósságai alól. Ha a bíróság úgy látta, az adós egész idő alatt együttműködött, teljesítette kötelességeit, törölték adósságait. Ugyanakkor meghatároztak egy 3 éves próbaidőt, mely alatt az adós köteles volt minden évben egy bizonyos összeget törleszteni, amelyet a csődbiztos arányosan szétosztott a hitelezők között. A bíróság csak a próbaidő letelte után törölte el teljesen az adósságait, azokat a követeléseket pedig, melyeket a csődeljárás során, valamint a próbaidő alatt sem sikerült kielégíteni, a bíróság behajthatatlannak minősítette, s egyszerűen törölték őket. Új szabályok A tavasztól hatályos törvénymódosítás értelmében a magáncsőd intézményét igénybe vevő adósok kétféleképpen próbálhatnak megszabadulni a tartozásaiktól: magáncsődeljárást kezdeményezhetnek saját magukkal szemben, vagy törlesztési naptárat kérnek. Magáncsődöt 10 évente egyszer lehet jelenteni, vagyis 10 év alatt csak egyszer kérheti a bíróságtól, hogy szabadítsa meg az adósságaitól. Csődeljárás lefolytatását csak olyan személy indítványozhat, aki ellen már folyik végrehajtási eljárás, egyébként csak a törlesztési naptár jöhet szóba. Az új szabályok szerint már nincs 3 éves próbaidő, és az adósságoktól gyakorlatilag 2 hét alatt meg lehet szabadulni, nem kell 3 évet várni. A magáncsőd alkalmazását kezdeményező beadvány kézhezvételétől számított 15 napon belül a bíróság határozatban rendeli el a magáncsőd alkalmazását, vagyis a magáncsőd-eljárás lefolytatását vagy a fizetési naptár alkalmazását, és már ebben a határozatban megszabadítja az adós személyt azoktól a tartozásoktól, melyeket sem végrehajtási eljárással, sem törlesztési naptár segítségével nem lehet behajtani. Gyakorlatilag már ebben a 15 napos időszakban kiadott határozat felmentést jelent az adósságok alól. Csődeljárás esetén az adós átadja a vagyonát értékesítés céljából, s ebből kielégítik a hitelezőket. Törlesztési naptár esetében az adós megtarthatja a vagyona egy részét, de időben fizetnie kell a bíróság által meghatározott törlesztőrészleteket. Mi marad? A törvénymódosítás bevezet egy új fogalmat is: a lakás elidegeníthetetlen értékét. Ez az intézkedés egyfajta védelmet nyújt az adósoknak, hogy ne kerüljenek az utcára. Ez azt jelenti, hogy a magáncsődbe került személy a nem kedvezményezett hitelezőkkel szemben megtarthatja vagyona egy részét. A vagyonnak ezt az értékét kormányrendelet határozza meg, jelenleg 10 000 euró. Ha a vagyon értéke nem éri el ezt a határt, akkor nem is teszik pénzzé. Vagyis ha a lakása, háza értéke kisebb, mint 10 000 euró, nem nyúlnak hozzá. Ha az ingatlan értéke magasabb, eladják, a haszonból 10 000 eurót átutalnak egy végrehajtási védelem alatt álló számlára, s az adós ebből meríthet. Nem mindent törölnek Vannak olyan tartozások, melyektől a magáncsőd intézménye sem szabadíthat meg. A kedvezményezett hitelezőkkel szembeni adósságot mindenképpen törleszteni kell, ilyennek számít például a kiskorú gyermeknek fizetett tartásdíj, a kiszabott büntetések vagy a jelzáloggal biztosított követelés. A módosításnak köszönhetően a magáncsőd elérhetőbbé válik a rászorulók számára. Azon kívül, hogy az igénylőnek már nem kell 1650 eurós vagyonnal rendelkeznie, ezentúl a csődgondnoknak is kevesebbet kell fizetni, a korábbi 650 euró helyett csak 500 eurót. Akinek ennyire sem futja, a csődgondnok költségeit a Jogsegélyközpont megelőlegezheti. Újdonság, hogy ezentúl a magáncsőd alkalmazását formanyomtatvány kitöltésével kell kérni, ami lényegesen egyszerűsíti az adósságrendezés folyamatát. Az ügyfeleknek kötelezően – a magáncsőd alkalmazását kérő javaslat benyújtásától kezdve egészen a csődgondok kijelöléséig – jogi képviselővel kell rendelkezniük, hacsak saját maguk nem rendelkeznek másodfokú jogi végzettséggel. A jogi képviselő lehet a Jogsegélyközpont munkatársa vagy ügyvéd. Hátrányok Aki kikerül az adósságcsapdából, azzal szemben általános elvárás, hogy kihasználja a kapott második esélyt, igyekszik beilleszkedni a társadalomba, munkába áll, ésszerűen fog gazdálkodni. Ha pedig 6 éven belül nagyobb összeghez jut – örököl vagy akár nyer a lottón –, legalább a felét fel kell ajánlani a régi hitelezőknek. Ellenkező esetben felmerülhet a csalás vagy a rossz szándék gyanúja, s végső soron az egész adósságtörlést semmissé nyilváníthatják. Az adósságoktól megszabadított személy feltehetően hosszú ideig nem tud majd újabb kölcsönt felvenni. Az információ arról, hogy valaki magáncsődön esett át, örökre bekerül a kereskedelmi közlönybe, és a hitelezők itt ellenőrizhetik, hogy a hozzájuk forduló ügyfél jelentett-e már magáncsődöt. A pénzintézetek többsége nagy valószínűséggel nagy kockázattal járó ügyfélnek fogja tartani, ezért nem hagynak jóvá semmilyen kölcsönt, illetve ha néhány év múlva mégis csak hiteleznének, erősebb biztosítékokat követelhetnek, például több kezest vagy jelzálogot. Régi ügyek – új szabályokA tavasszal életbe lépett új jogszabály szabályozza a korábban kezdődött csődeljárások befejezését is. Még vannak olyan élő esetek, amikor a bíróság a régi törvény szerint indította el a csődeljárást, miközben már hatályba léptek az új előírások. A jogszabály úgy oldja meg a helyzetet, hogy a 2017. január 1-je előtt elkezdett ügyeket a 2016. december 31-éig érvényes normák szerint kell befejezni. A tavaly jóváhagyott törvénymódosítás csak 2017. március 1-jétől hatályos. Ha a magáncsőd alkalmazására vonatkozó javaslatot 2017. január 1-je után nyújtották be, az adósságrendezést már az új törvény alapján lehet befejezni. A csalók kiszűrése Minden hitelező, akit érint a folyamatban lévő csődeljárás, a magáncsőd kihirdetésétől, pontosabban a végrehajtási eljárás megszüntetésétől vagy a törlesztőnaptár meghatározásától számított 3 éven belül fellebbezhet a döntés ellen. A fellebbezésben kérheti az adósság elengedésének semmissé nyilvánítását, de csak akkor, ha bebizonyosodik, hogy csalásról van szó, illetve hogy az adós nem jó szándékkal járt el. Ha a bíróság eleget tesz egy hitelező kérésének, az összes hitelezővel szembeni adósságtörlés érvényét veszíti. Az adós jó szándékát egyénileg bírálják el. Máshogyan kezelik azt, akinek vannak vállalkozói tapasztalatai, vezető beosztásban van/volt valamilyen cégben, jelentősebb vagyonnal rendelkezik, és más elbírálás alá esnek az alacsonyabb végzettséggel rendelkező személyek, a nyugdíjasok, a súlyos egészségi problémákkal küszködők, valamint azok, akik elveszítették lakásukat, házukat, vagy más miatt kerültek nehéz helyzetbe. A bíróság mindezt csak akkor vizsgálja, ha valamelyik hitelező csalás vagy rossz szándék gyanúja miatt kéri az adósságeltörlés semmissé nyilvánítását.
Szentgáli Anikó
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.