Zuzana Čaputová köztársasági elnök hétfőn az Alkotmánybírósághoz fordult a büntető törvénykönyv módosításának elfogadása kapcsán. Az államfő azt szeretné, ha a bíróság felülvizsgálná, összhangban van-e a módosítás az ország alkotmányával. Čaputová egyúttal javasolta, amíg a bíróság nem dönt az indítványáról, függesszék fel a törvény hatályba lépését – tájékoztatott Martin Strižinec, az államfő szóvivője.
Čaputová az Alkotmánybírósághoz fordult a büntető törvénykönyv miatt
![Zuzana Čaputová](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/2024-02/20241602_prezidentka_klimaticka_konferencia_01021299.jpg.webp?itok=yLuYYvM2)
„Az elnök asszony beadványában bírálta, hogy a törvényt gyorsított eljárásban fogadták el, valamint annak tartalmát is kifogásolta. Egyebek között azt, hogy az állam ezzel megsérti azon kötelezettségét, hogy hatékonyan bünteti a bűncselekmények elkövetőit, és védi az általuk megkárosított lakosok jogait” – mondta Strižinec.
Čaputová úgy véli, a kártérítési összegek csökkentése, a felfüggesztett szabadságvesztés kiszabására vonatkozó szabályok módosítása, és az elévülési idő megváltoztatása összességében azt jelenti, hogy az állam lemond a lakosok biztonságának védelméről, alapvető jogaik és szabadságjogaik garantálásáról, valamint az állam elkötelezettségéről az igazságszolgáltatás hatékony érvényesítése terén, és ez erősen eltér a jogállamiságtól. A köztársasági elnök szerint ezeknek a változásoknak a hatását tovább fokozza, hogy a Btk. módosítása révén erősödnek a vádlottak és a gyanúsítottak jogai.
Az államfő arra is figyelmeztet, hogy ezzel a beavatkozással veszélybe kerülnek az áldozatok, de a vádlottak tisztességes eljáráshoz való jogai is. Megjegyezte, hogy a Speciális Ügyészi Hivatal megszüntetésével nyolc kerületi ügyészséghez kerülnének át a folyamatban levő ügyek aktái. „A vitatott törvény ugyanakkor nem tartalmaz semmilyen technikai, személyi vagy szervezeti megoldást arra, hogy ezek az ügyészségek felkészülhessenek hatáskörük megváltoztatására, hogy ne legyenek késedelmek az eljárások során, és ne ütközzenek akadályokba a bűncselekmények hatékony kivizsgálásakor” – mutatott rá Strižinec.
Az elnök rámutat a vitatott törvény ellentmondásosságára is, amely a jogalkotói önkényre vezethető vissza. Szerinte a jogszabály személyre szabott, személyes vagy csoportérdekeket szolgál a közérdekkel szemben.
Az államfő kifogásolja továbbá, hogy a büntető törvénykönyv elfogadását nem előzte meg tárcaközi véleményezés, és nem tartottak róla nyilvános szakértői vitát. Meggyőződése, hogy a gyorsított eljárásnak tisztán politikai, és semmiképpen sem jogi vagy törvényes indokai voltak. „A jogalkotást és a büntetőjog területét érintő rendszerszintű változásokat a köztársasági elnök véleménye szerint érdemi, őszinte és szakmai vitának kell megelőznie” – mondta a szóvivő.
Čaputová tájékoztatása szerint a módosítás előterjesztője nem terjesztett a képviselők és a szakma elé olyan elemzéseket vagy tanulmányokat, amelyek a meglévő adatok alapján adnának választ arra, hogy a vitatott törvény milyen hatással lesz az elítéltekre, a vádlottakra, a gyanúsítottakra és a bűncselekmények következtében károkat elszenvedett személyekre, valamint a folyamatban levő és az ezután induló büntetőeljárásokra.
„Az államfő szerint a vitatott törvény több nemzetközi jogi kötelezettséggel is ellentétes, olyanokkal, amelyek az ENSZ és az Európai Tanács nemzetközi egyezményei alapján Szlovákiára is érvényesek, és amelyeknek része a korrupció elleni küzdelem is része” – közölte Strižinec. Čaputová közölte, meggyőződése, hogy a jogszabály nem megfelelő előkészítése és a szakértői vita hiánya kockázatokat hordoz magában.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.