<div>Törvény szabályozza, de ha nem tartják be, nem bírságolják a középületek akadálymentesítésének mellőzését. Pénzhiány miatt az oktatási intézmények többsége is csak kényszerhelyzetben lép az ügyben.</div><div> </div>
Akadályokba ütközik az akadálymentesítés
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/tolokocsi-kepa_0.jpg.webp?itok=YRlA46Rm)
Pozsony |
Az oktatási minisztérium napokban nyilvánosságra hozott pályázatán 15 ezer eurót nyerhetnek épületeik akadálymentesítésére az iskolák. A tárca 300 ezer eurót különített el erre a célra, vagyis mindössze 20 iskola kaphat támogatást ebből a csomagból. „A minisztérium nem vezet statisztikát arról, hogy az oktatási intézmények hány százaléka akadálymentesített teljesen vagy részlegesen” – tájékoztatott Ivana Skokanová, a tárca szóvivője. Emlékeztetett, hogy Jana Dubovcová korábbi ombudsman 2016-ban készített felmérése alapján a hazai iskolák többsége egyáltalán nem, vagy csak részlegesen akadálymentesített. A tárca szerint ennek oka az, hogy az iskolépületek többsége régi, rossz állapotban van. Pusztán karbantartásuk is komoly nehézséget jelent vezetőiknek. Köböl Tibor, az Egészségkárosultak Nemzeti Tanácsának alelnöke szerint ezen a téren általában nagyon rossz a helyzet. „Még ha akadálymentesítenek is, többnyire csak a főbejáratot, és sok esetben megfeledkeznek arról, hogy a toalettet is akadálymentesítsék. A probléma másik oldala, hogy az iskolaigazgatók, mivel nincs ilyen diákjuk, nem látják értelmét az akadálymentesítésnek” – mondta Köböl Tibor, aki szerint országos szinten a középületek akadálymentessé tétele sincs megoldva. „Szigorúan szabályozva van, mely épületeket, milyen követelményeknek megfelelően kell elérhetővé tenni a mozgáskorlátozottak számára, ennek ellenére senkitől sem lehet számon kérni, ha mellőzik” – tette hozzá Köböl Tibor.Húsz iskola akadálymentesítését támogatja idén az oktatási tárca. A szakember szerint viszont koordinált, nemzeti stratégiára volna szükség a valódi előrelépéshez. Az oktatási misztérium felhívására speciális alapiskolák és azok a hagyományos alapiskolák jelentkezhetnek, melyekben integrált formában egészségkárosult diák tanul, illetve az intézmény speciális osztályába ilyen gyermek jár. A speciális óvodákkal nem számol a pályázat. A felhívásra május 26-ig jelentkezhetnek az oktatási intézmények. Az általunk megszólított iskolaigazgatók többsége megerősítette, anyagiak híján csak akkor áldoznának az akadálymentesítésre, ha az elkerülhetetlen lenne: ha az iskolába beiratkozna egy egészségkárosult diák. A teljes akadálymentesítést nagy valószínűséggel akkor sem tudnák megoldani. Ez ugyanis nem pusztán a főbejárat, hanem a teljes épület – beleértve az illemhelyek – átalakítását jelenti. Köböl Tibor, az Egészségkárosultak Nemzeti Tanácsának alelnöke szerint kevés hazai oktatási intézmény akadálymentesített. A problémát országos szinten sem kezelik megfelelően. „Hiányzik egy össznemzeti megegyezés, mely alapján a kormány vagy az egyes intézmények köteleznék magukat, hogy pontosan milyen határidőig végeznék el az akadálymentesítést. Szlovákiában viszonylag szigorú a szabályozás, amely pontosan meghatározza, mely középületeket, milyen módon, milyen követelményeknek megfelelően kell akadálymentesíteni, viszont nincsenek határidők, hogy ezt meddig kell elvégezni. Sőt, szankciókat sem szabtak. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy ha egy régi épület felújításakor vagy egy teljesen új megépítésekor mellőzik az akadálymentesítést, akkor senkit sem vonnak felelősségre, és nem büntetnek meg a mulasztásért” – mutatott rá Köböl Tibor, hozzátéve: Magyarországon koordinált, nemzeti program keretében pár év alatt óriási előrelépés történt ezen a téren. Az alelnök szerint egyébként, ha valóban célirányosan használják fel az iskolák a 15 ezer eurós támogatást, az összegből megoldható az akadálymentesítés. „Természetesen ez nagyban függ az iskola építészeti adottságaitól is” – zárta. Filler Krisztina, a szenci Közös Igazgatású Magyar Tanítási Nyelvű Iskola igazgatóhelyettese lapunknak elmondta, hogy két évvel korábban egyik diákjuk baleset következtében kerekesszékbe kényszerült. „Anyagiak híján az egész iskolát nem tudtuk akadálymentesíteni, az alsó szintet alakítottuk át. Két lépcsőre rámpa került, az órarendet úgy oldottuk meg, hogy minden órát azon a szinten abszolvált. Mivel kevés fiú diákunk van, egy férfivécét jelöltünk ki az ő számára. Saját, nagyobb padot kapott. A költségeket az iskola költségvetéséből fedeztük” – mondta Filler Krisztina.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.