A vállalkozók többsége a minimális kivetési alapból fizeti a biztosítási díjat, amely összege mindig az év elején szokott változni, ugyanis törvényből kifolyólag mindig ilyenkor módosul a kivetési alap. Ezzel összhangban 2024. január 1-jétől a vállalkozóknak, de az adóügyi tanácsadóknak, ügyvédeknek, közjegyzőknek, könyvvizsgálóknak, szerzőknek, művészeknek, szakértőknek, az önállóan gazdálkodó mezőgazdászoknak egyaránt átszámolták az egészségügyi és a szociális biztosítóba fizetendő biztosítási díj összegét.
Hogyan változnak a vállalkozók járulékterhei?
![Szociális Biztosító](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/IMG_foto_MATEJ%20KALINA_134748.JPG.webp?itok=b84bROi_)
A minimális kivetési alap a két évvel korábbi átlagbér 50%-a, vagyis 2024-ben a 2022-es átlagbérből kell kiindulni, s eszerint az idei legalacsonyabb kivetési alap 652 euró. Tavaly 605,50 euró volt. Ez a kivetési alap a társadalom- és az egészségbiztosítási járulékok kiszámolásakor egyaránt érvényes. Ez azt jelenti, hogy a Szociális Biztosítóba (SP) legkevesebb 216,13 eurót kell elvezetni. Összehasonlításképpen: tavaly a legalacsonyabb járulék 200,72 euró volt.
A maximális kivetési alap csak a szociális biztosításra vonatkozik, ugyanis a vállalkozók számára az egészségbiztosításnál megszüntették a felső határt, és ebben az esetben is a két évvel korábbi átlagkeresetből kell kiindulni, a kivetési alap felső határa annak a hétszerese. Vagyis 2024. január 1-jétől a maximális kivetési alap a korábbi 8477-ről 9128 euróra nőtt. Ebből kifolyólag a vállalkozók esetében a legmagasabb havi biztosítási díj a korábbi 2810,12 euró helyett januártól 3025,93 euró.
Ki mennyit fizet?
A járulékok összegét az év elején azoknak kell módosítaniuk, akik eddig 216,13 eurónál kevesebbet utaltak a Szociális Biztosítóba.
Az, hogy melyik vállalkozónak pontosan mennyit kell havonta fizetnie, több tényezőtől függ – például hogy mióta vállalkozik, alkalmazottként is dolgozik-e, anyasági szabadságon van-e, még diák, illetve a legfontosabb szempont az előző évi bevétel. A vállalkozás első évében a vállalkozóknak nincs
járulékfizetési kötelezettségük, utána pedig évente adóbevallást kell kidolgozni, és az ott kimutatott összjövedelem alapján az SP elbírálja, fél évtől kell-e biztosítási díjat fizetni, illetve mennyit. Akik tavaly március végéig eljuttatták az adóhivatalba az adóbevallásukat, azoknak július 1-jei dátummal felülbírálták a járulékfizetési kötelezettségüket. Sokan azonban éltek a halasztás lehetőségével. Aki június végéig készítette el az adóbevallást, annak a járulékfizetési kötelezettségét is később, október 1-jei dátummal bírálták felül. 2022-ben 7266 euró volt az a jövedelemhatár, amelytől 2023-ban kialakult a járulékfizetési kötelezettség. Akinek ennél kisebb bevétele volt, annak tavaly júliustól, illetve októbertől továbbra sem kellett befizetnie semmit a biztosítóba.
Alkalmazottak
Az alkalmazottakra nem vonatkozik a minimális kivetési alap. A munkajogi előírások értelmében a munkaadó köteles az alkalmazottait a minimálbérről szóló törvénnyel összhangban jutalmazni. Az, hogy a biztosítóba elvezetett járulékokat konkrétan milyen kivetési alapból állapítják meg, függ az alkalmazott fizetésétől, miközben tekintettel vannak a maximális kivetési alapra. Az alkalmazottak esetében a legmagasabb kivetési alap 9128 euró, s ez alapján a biztosítási díj felső határa 858,13 euró.
„A munkaadó kivetési alapja az alkalmazottja kivetési alapja, s idén ez 9128 euró, ami alapján a maximális biztosítási díj 2300,25 euró” – olvasható a Szociális Biztosító közleményében.
Egészségbiztosítás
A vállalkozók mostantól egy kicsit több járulékot vezetnek el az egészségbiztosítójukba. Ez nemcsak a szokásos év eleji emeléssel függ össze, hanem azzal is, hogy az új Fico-kormány 2023. december 19-én elfogadta az ún. konszolidációs csomagot, s a törvénymódosítás értelmében a vállalkozók ezentúl nem a kivetési alap 14%-ának megfelelő egészségbiztosítási díjat fizetnek, hanem ezt megemelték 15%-ra, az egészségkárosultak esetében pedig a korábbi 7% januártól 7,5%-ra nőtt. Konkrét számokban ez legkevesebb havi 97,80 eurót jelent
(a minimális kivetési alap, azaz 652 euró 15%-a), egészségkárosultak esetében pedig minimum 48,90 eurót. Tavaly a minimális összeg 84,77 euró, illetve 42,385 euró volt havonta. Az éves elszámolás elvégzése után az egészségbiztosító a vállalkozókat levélben tájékoztatja a biztosítási díj új összegéről.
Az egyéni vállalkozók attól a naptól kezdve kötelesek járulékokat befizetni az egészségbiztosítóba, amikor önálló kereső tevékenységet folytató személlyé váltak, vagyis amikor bejelentették a vállalkozásukat. Vannak kivételek is, például a diákoknak, a nyugdíjasoknak, az anyasági szabadságon levőknek nem kell semmit fizetniük.
A járulékokat mindig utólag, az előző hónapra visszamenőleg kell befizetni. Januárban még a decemberi biztosítási díjat kellett átutalni, a januári járulékokat – az újévtől érvényes új összeget – pedig februárban. A Szociális Biztosító és az egészségbiztosító számlájára egyaránt mindig az adott hónap 8. napjáig kell megérkeznie a pénznek. A bankjában mindenkinek tanácsos időben ellenőriznie, illetve módosítania a biztosítási díjakra vonatkozó állandó átutalási megbízást.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.