<p>Az uniós szabályok szerint május elsejétől a külföldiek már hivatalosan is vásárolhatnak termőföldet Szlovákiában, a korábbi elképzelések szerint így májustól kellett volna hatályba lépnie annak a jogszabálynak, amely legalább részben korlátozná a külföldiek földvásárlását. Annak ellenére, hogy a jelzett határidő vészesen közeledik, a Fico-kabinet szinte semmit sem tesz.</p>
Jöhetnek a külföldi földvásárlók
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/kombajnaratbartalos_3.jpg.webp?itok=-T-PisfK)
Pozsony |
A parlament csak e hónapban foglalkozik a külföldiek földvásárlását korlátozó jogszabály-tervezettel, s információink szerint a képviselők nem gyorsított eljárásban tárgyalnak a módosításokról. „A törvényjavaslatot márciusban tárgyalhatja meg a parlament, és májustól még nem lép életbe” – erősítette meg Peter Hajnala, az agrártárca sajtóosztályának igazgatója. A Szlovák Mezőgazdasági és Élelmiszer-ipari Kamara (SPPK) korábban azt javasolta, hogy már márciustól legyen érvényes az új jogszabály, később azonban visszavonta ezt a kérelmét. Olyan javaslat is volt a civil szervezetek részéről, hogy az új földvásárlási jogszabály 2017-től legyen érvényes. Az agrártárca azonban ezt egyértelműen elutasította, azzal érvelve, hogy mihamarabb biztosítani kell a hazai termőföld védelmét. Mind a minisztérium, mind pedig az SPPK a spekulatív földvásárlásokat szeretné megakadályozni. Az időpontcsúsztatással kapcsolatban olyan vélemények is elhangzottak, hogy a mezőgazdasági tárca a köztársaságielnök-választás miatt vár ki a törvény elfogadásával. „A kabinet a választások előtt nem akar előrukkolni egy olyan témával, amely a szlovákiai földtulajdonosokat érinti. Kényes kérdésről van ugyanis szó, hiszen a módosított törvény értelmében a földtulajdonosok kevesebb pénzt kapnak a vagyonukért” – nyilatkozta lapunknak Simon Zsolt, a Híd alelnöke, volt földművelés-ügyi miniszter. A korábbi agrárminiszter hozzáfűzte, hogy a készülő törvény nem oldja meg Szlovákia termőfölddel kapcsolatos égető problémáit. „A kabinet ugyanis tavaly ősszel elfogadta azt a jogszabályt, amely szerint mezőgazdasági földterületet legfeljebb 25 évre lehet bérbe venni. Ez a maximális bérleti időszak azonban további huszonöt évvel bővülhet abban az esetben, ha a bérlő az első 25 év letelte előtt legalább egy évvel nem jelzi a tulajdonosnak, hogy nem igényli tovább a földterületét. Vagyis a 25-ből így már 50 év kerekedik” – mondta el lapunknak Simon Zsolt. A spekulánsok tehát vígan „lubickolhatnak”, mert például egy 25 évre bérleti szerződést kötő mezőgazdasági szövetkezettel megegyezve nagyszerűen üzletelhetnek. A törvényjavaslat nem vonatkozik a kertekre, valamint a kétezer négyzetméternél kisebb területekre. Az agrárkamara ez utóbbi kitétellel nem ért egyet: a jelzett kritérium eltörlését javasolja. A minisztériumi javaslat értelmében a termőföldhöz elsődlegesen azok a gazdák jutnak hozzá, akik már legalább három éve gazdálkodnak annak a településnek a kataszterében, melyben a megvételre szánt földterület található. Az előnyben részesítettek sorrendjében a második helyen azok szerepelnek, akik már legalább három éve gazdálkodnak a szomszédos település kataszterében. A sorban pedig az a gazda következik, aki legalább három éve gazdálkodik bárhol máshol, végül az egyéb személyek zárják a sort. Többen diszkriminatívnak vélik a jogszabály módosításának néhány fejezetét. Elsősorban azt kifogásolják, hogy az új földvásárlási szabályok értelmében elővásárlási jogot élveznek az adott kataszterben gazdálkodó földművelők. Arra is rámutattak, hogy a földvásárlásnál a mezőgazdasági szövetkezetek előnyt élvezhetnek a magángazdákkal szemben. Susla Béla
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.