Hogy a koronavírus-járvány erős jobbegyenest visz be a világgazdaságnak, a mozgáskorlátozások első napjaitól sejtettük, de az első gazdasági adatok alapján kijelenthetjük, hogy talán alábecsültük az ütés erejét.
Pillantás a mélybe
![koronavírus](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/Virus_Outbreak_France753200700524.jpg.webp?itok=IAYbYZ6n)
Ahogy kezdenek befutni az első negyedév gazdasági teljesítményének adatai, nem túl szívderítő kép kezd kialakulni a szemünk láttára. A világ összes vezető gazdasága kivétel nélkül GDP-visszaesést könyvelt el az első negyedévben, miközben egész iparágak álltak le úgy, hogy nem igazán tudjuk, mikor és milyen körülmények között tudnak újraindulni. A vírus még olyan gazdaságokat is térdre kényszerített, mint Kína, mely 1976 óta nem ért el a maihoz hasonló gyenge gazdasági eredményt. Az amerikai gazdaság teljesítménye az előző negyedévhez képest 4,8 százalékot esett vissza, az eurózónában a visszaesés mértéke 3,8 százalék volt.
És sajnos ez még nem a lejtő alja. Az első negyedévben a gazdasági visszaesés Európában és az USA-ban csak márciust érintette, a második negyedévben viszont mindhárom hónap rossz eredményeket hoz. Ez a múlt századi nagy gazdasági világválság óta nem látott gazdasági visszaesést fog jelenteni. Az amerikai elemzők a második negyedévben 25–30 százalékos visszaesést várnak hazájukban, és hasonló szabadesésben vannak az eurózóna legnagyobb gazdaságai is. Az USA-ban az összeomlás mértéke már a munkanélküliek számában is jól érzékelhető, az elmúlt öt hétben több mint 30 millióan folyamodtak munkanélkülisegélyért.
Ez példa nélküli növekedés, ebben a pillanatban az amerikai munkaerő csaknem 20 százaléka munkanélküli. Európában a különféle rövidített munkaidős támogató programoknak köszönhetően a munkanélküliség még nem gyűrűzött be ilyen mértékben, de a helyzet itt is romlani fog a következő hónapokban. Ahogy azt egy közgazdász kolléga megfogalmazta, sajnos sok olyan ember van Európában, aki azt hiszi, hogy van munkája, de valójában már nincs.
Jelenleg nehéz optimistán tekinteni a jövőbe, de ha van valami, ami reményre ad okot, az az, hogy a kormányok és a központi bankok gyorsan felfogták a gazdasági helyzet komolyságát, és sosem látott nagyságú pénzügyi mentőcsomagokat mozgósítottak. Az amerikai Kongresszus már március végén 2,3 billió dolláros mentőcsomagot fogadott el, melyből az amerikai háztartások nagy része minimum 1200 dolláros gyorssegélyhez jutott. Közben az európai országok sem fukarkodnak a pénzügyi segítséggel. A német kormány 757 milliárd eurót mozgósított a gazdaság megsegítésére, Franciaország több mint 400 milliárdot, Spanyolország és Olaszország a bankhitel-garanciákkal együtt fejenként 700 milliárdot. Ehhez még hozzájön az EU segítsége, mely további 540 milliárd.
A Nemzetközi Valutaalap számításai alapján globális szinten az eddig bejelentett állami mentőcsomagok összértéke eléri a 8 billió dollárt, ami a világgazdaság össztermékének mintegy 10 százaléka. Az elmúlt gazdasági válság idején 2009-ben az állami mentőcsomagok ennek az összegnek a közelébe sem jutottak.
Napjaink egyik kissé elcsépelt, de igaz mondata az, hogy aki gyorsan ad, kétszer ad. A gazdasági károk ugyanis minden nappal nagyobbak, és a kis- és középvállalatok tartalékai fogyóban vannak, vagy már el is fogytak. Ma ezért nincs értelme azon gondolkodni, mekkora lesz ebben az évben a költségvetés hiánya. Ma gyors segítségre van szüksége vállalkozónak és munkavállalónak, hogy a gazdaság túlélje a nehéz heteket, és hogy legyen minek újraindulnia a járvány lecsengése után. Egy elhúzódó gazdasági recesszió ugyanis elveszett évekhez vagy akár évtizedhez is vezethet.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.