Jeff Bezos
A leggazdagabb emberek listája
![Jeff Bezos](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/China_Billionaires989531598271.jpg.webp?itok=jEpWOF8Z)
Ha ugyanazon a napon születtünk volna, mint Jézus, és azóta megszakítás nélkül egymilliót keresnénk naponta, s abból soha egy centet sem költenénk, akkor sem lenne ezer milliárd dollárunk. Körülbelül 260 milliárddal kevesebb lenne. Lehetetlennek tűnik ekkora vagyon felhalmozása? Nos, igenis lehetséges!
Az Oxfam nemzetközi szervezet jelentése azt jósolja, hogy tíz éven belül, a történelemben először, egy embernek ezer milliárd dolláros vagyona lesz. Ez több, mint a világ huszadik legmagasabb GDP-je, több, mint amit Svájc, Svédország vagy Ausztria termel egy év alatt. A jelentést minden évben közvetlenül a davosi fórum előtt teszik közzé, ahol a világ legbefolyásosabb üzletemberei és politikusai találkoznak, és az amerikai Forbes rangsorának közzététele után, amely a világ leggazdagabb embereit rangsorolja. Minden alkalommal ugyanaz a cirkusz zajlik a médiában: a világról alkotott két felfogás párharca. Az egyik a leggazdagabbak nagyobb mértékű megadóztatásáért küzd, a másik a magánügyekbe való minél kisebb állami beavatkozást szorgalmazza.
Az idei davosi összejövetel érdekessége Marlene Engelhorn, a BASF vegyipari konszern osztrák örökösnőjének váratlan nyilatkozata volt, aki több interjúban is kifejtette, hogy szeretné, ha a jövedelméből és a vagyonából több adót fizetne. Ő ugyanis az áfán kívül semmit sem fizet. „Ha veszek valamit, akkor adót fizetek. Ezen kívül semmit. Nem dolgozom fizetésért, így nem fizetek semmit” – mondta a France Info rádiónak.
És Engelhorn nemcsak beszél, hanem cselekszik is. 25 millió eurót oszt szét. Ez még a tőkéjéhez képest sem kis összeg. Nem ő az egyetlen, aki a vagyonából adományoz. Warren Buffett pénzügyi mágnás tavaly 870 millió dollárt osztott szét. Sőt, 2006-ban azt ígérte, hogy lemond 120 milliárd dolláros vagyonának 99 százalékáról.
Ezek itt önkéntes gesztusok. Az igazi gordiuszi csomó máshol van. Engelhorn rátapintott a lényegre. Magasabb adózás: igen vagy nem? Ez a dilemma felvet egy másik kérdést is: szimbolikus vagy gazdasági problémáról van szó?
Ha szimbolikus, azaz, hogy etikus-e, ha valaki egy hónap alatt annyit keres, mint valaki az egész élete során, akkor a megoldás egyszerűbb. Elég, ha mi, akik nem rendelkezünk ilyen vagyonnal, felülnézetből tekintünk a dolgokra, és megelégszünk azzal, amink van. Ha ez elég a megélhetésünkhöz és futja bizonyos élvezetekre is, akkor miért rágódnánk azon, hogy valakinek nagyobb a vagyona, mint a szlovák GDP? Akkor nem fogunk többé azon gondolkodni, hogy nem elégséges ez a vagyon, és a szimbolikus probléma megszűnik.
Ha azonban gazdasági problémáról van szó, akkor már bonyolultabb a helyzet. Amikor a pár szupergazdag magánvagyona versenyez a közforrásokkal, mit tehetnek a kormányok? Egyáltalán reális, hogy a leggazdagabbak befolyása ellenére magasabb adókat szorgalmazzanak? Kívánatos ez? Nem költöznek majd olyan országba, ahol alacsonyabbak az adók? Valószínűleg tudjuk a választ, de ez nem jelenti azt, hogy erről nem kell vitát nyitni.
A szerző a Plus 7 dní munkatársa
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.