Könnyen megeshet, hogy jövőre búcsút vehetünk a villanyfényes meccsektől (Somogyi Tibor illusztrációs felvétele)
16 Celsius-fokban már lehet kosarazni
![DAC](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/Energia.jpg.webp?itok=Z6tbwCRM)
Az energiaválság, a jövőre várhatóan nagyot ugró közüzemi számlák a sportvilágban is komoly változásokat idézhetnek elő, akár a villanyfényes meccsek végét is jelenthetik.
Egy dolog biztos, a bizonytalanság – nagyjából ez volt a végkicsengése annak a panelbeszélgetésnek, amely pénteken zajlott egy poprádi sportkonferencia keretében. A Szlovák Jégkorongszövetség, az oktatási minisztérium egy-egy képviselője, a sportért felelős kormánybiztos, a kassai Steel Aréna válságmenedzsere és a Szlovákiai Városok és Falvak Társulása titkárságának igazgatója egyetértett abban, hogy minél hamarabb konkrét döntésekre lenne szükség az állam részéről, hogy az egyes sportágakban érintettek tudják, hányadán is állnak az energiaszámlákkal.
„Így lehet, hogy fel tudnánk vázolni egy olyan kompromisszumot, amely megfelelne a kassai hokiklubnak is” – utalt Martin Schwarc válságmenedzser arra, hogy a Tipos Extraligában szereplő egyesület az idényt a jóval kisebb Crow Arénában kezdte, ahol ki tudják fizetni a rezsit. – Az év elején 68-ról 220 euróra ugrott egy MWh-nyi energia ára. Júliusban 450 eurós egységárral kaptuk a számlát a Kelet-szlovákiai Villamos Művektől, augusztusban 470-essel, és senki nem tudja megmondani, mi lesz jövőre.”
Persze, válságtervek azért így is készülnek, a bő 30 ezres Homonnán például – ahol több kisebb sportegyesület mellett másodosztályú foci- és hokiklub működik – úgy számolnak, 2023-ban összesen 4 millió euróval magasabb közüzemi számlákkal kell majd megbirkózniuk a sportkluboknak.
A költségek leszorítása érdekében egész Európában folyik az ötletelés: Hollandiában például a nemzeti sportnak számító gyorskorcsolya jégpályáit nem fogják üzemeltetni, Belgiumban néhány központi stadionba vinnék a bajnoki focimeccseket, míg Ausztriában délután egykor rendeznék a találkozókat, hogy egyáltalán ne kelljen világítani.
Hasonló kéréssel fordult kedden az MLSZ-hez az NB II-es klubok bizottsága is, amely szeretné elérni, hogy a meccsek kezdési időpontja legfeljebb 15.00 legyen a téli időszakban. Az NB I-es Fehérváron a helyi képviselők már meg is szavazták, hogy a MOL Aréna Sóstó november közepétől csak minimális, állagmegóvási szinten működjön, azaz meccseket nem lehet majd benne rendezni (a tervezett időszakban nincs a műsoron NB I-es bajnoki). S erre a lépésre készülnek a debreceni Nagyerdei Stadionban is.
Bár Magyarországon ugyanúgy nem tudni, mire számíthatnak az érintettek, a kosárlabda-szövetség többlépcsős intézkedési tervet dolgozott ki. E szerint 16 Celsius-fokra csökkentik az előírt hőmérsékletet a csarnokokban azzal, hogy 20 fok alatt az előírásszerű mérkőzésfelszerelés alatt bármilyen színű és hosszúságú aláöltözőt viselhetnek a kosarasok. A bajnokikat kevesebb nézőt befogadó termekben is le lehet játszani az élvonalban is – a technikai felszereltségből nem engedtek –, s szükség esetére a szövetség biztosít néhány fűtött, központi termet is, ha a klubok saját létesítményeit bezárnák.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.