November 28-án egy új egyházi év vette kezdetét a keresztény hagyományban, mely egyben ádvent kezdetét is jelenti. Az ádvent szó eredeti jelentése Várnagy Antal Liturgika című könyvének jegyzete szerint: első hivatalos megjelenés, hivatalba lépés, uralomra jutás, mely egészen Karácsony napjáig tart. Bár nem számít a kereszténység legnagyobb ünnepének, mely természetesen Krisztus húsvéti titka, a népi hagyomány mégis közelebb érzi a szívéhez, szívesebben tölti meg jámbor lelkiséggel, szeretetcselekedetekkel.
„Ébredj, ember, mély álmodból!”
![adventi koszorú](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/RGB_shutterstock_233929300%20%282%29.jpg.webp?itok=OsjVGkXs)
Ádvent liturgikus ünneplése két szakaszra osztható. December 16-ig Krisztus dicsőséges második eljövetele áll a középpontban, tehát ezt az időszakot az eszkatologikus várakozás idejének tekintjük, amikor is Isten Fia a végső időn újra eljön majd közénk és befejezi megváltói művét. A második szakaszban, mely december 17-től december 24-ig tart, az Isteni Gyermek megszületésére való készület jellemzi. Az aszketikus előkészület, lelkünk megtisztítása a bűnbánat által és az örömmel teli várakozás a Gyermek megszületésére teszi ádventet oly meghitté és szívet melengetővé. Jó ilyenkor egy kicsit elcsendesülni, átgondolni életünk eseményeit.
Rohanó világunkban egyre kevesebb lehetőség nyílik arra, hogy egy picit leüljünk és elcsendesedjünk lelkünk mélyében. Talán a jelenlegi előírások több teret és időt nyitnak számunkra arra, hogy jobban elmerüljünk Isten szeretetében, nekünk adott útmutatásaiban, a keresztény élet csodájában.
Ádvent megértéséhez kikerülhetetlen számunkra Keresztelő Szent János személye. János az Ószövetség utolsó, legnagyobb prófétája, aki közvetlenül készítette elő Jézus fellépését a világban. Igehirdetésében a megtérést, mint az Isten Országába való bejutás feltételét hirdette. A megtérés nem lehet pillanatnyi, kedv szerinti állapot, annak teljes életünkkel Isten felé fordulásnak kell lennie. A megtérés gyökeres változást, szakítást jelent az önakarat pusztító állapotával. A mai kor embere számára ez a szabadság elvesztésének hamis illúzióját kelteti. Szabadságunk Istenben kiteljesedik, nem pedig beszűkül vagy semmivé válik. A világ számára katasztrofális következményekkel fog járni, ha olyan alapvető értékeket kérdőjelez meg, mint a hagyományos, gyermekeket nevelő család, a nemzeti érzület, a becsület, másik ember életének a védelme. Liberalizmus, haladó szellem és álszabadság címszavak mögé bújva, nem lehet elveszíteni a józan eszet és felrúgni az emberi értékeket! Hangsúlyozom, hogy szándékosan használtam az emberi értékek kifejezést: a keresztény értékek egyetemesek, nem egy kiválasztott embercsoport kitalálmányai. „Szeretet és megértés” címszó alatt, nem lehet gyűlöletet és megosztást hirdetni!
A haladó szellem előre visz, de a családi, emberi és nemzeti értékek elvesztése a káoszba fullasztja a társadalmat.
Ádvent üzenete gyönyörű és reménnyel teli, de egyben arra is emlékeztet, hogy az ember, szívébe írt lelkiismerete által isteni küldetést kapott! Izajás könyvének prófétai szavai Keresztelő Szent János igehirdetésében teljesedtek be: „Készítsétek az Úr útját, egyengessétek ösvényeit! A völgyeket töltsétek fel, a hegyeket, halmokat hordjátok el, ami görbe, legyen egyenessé, a göröngyös változzék sima úttá, és minden test meglátja az Isten üdvösségét.”. Ne féljünk hát megélni és bátran vállalni keresztény identitásunkat.
Istentől megáldott, békés ádventet kívánok az Új Szó minden kedves olvasójának!
Elek László, nádszegi plébános
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.