<p>Vádat emelhetnek egy tizenkét éve perbe fogott náci háborús bűnös ellen egy olaszországi faluban mintegy hetven évvel ezelőtt elkövetett mészárlás miatt, amelynek több mint félezer halálos áldozata volt - így döntött kedden Baden-Württemberg tartomány legfelsőbb bírósága.</p>
Vádat emelhetnek egy náci háborús bűnös ellen
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/birosag_small_12.jpg.webp?itok=JQURoTL4)
A mészárlás 1944-ben történt Toscanában, a Luccához közeli Sant'Anna di Stazzema településen. A náci párt fegyveres alakulata, a Waffen-SS 16. önkéntes páncélgránátos hadosztálya, amely elvileg partizánok ellen folytatott büntetőhadjáratot, kivégezte a faluban tartózkodó 560 embert, többségében nőket és gyermekeket.
Gabriele Heinecke, a mészárlást túlélő Enrico Pieri ügyvédje a keddi ítélettel kapcsolatban azt remélte, hogy ezután haladéktalanul vádat emelhetnek az egykori náci hadosztályt vezető, jelenleg 93 éves Gerhard Sommer parancsnok ellen.
A férfi évek óta háborítatlanul él Hamburgban, habár Olaszországban korábban négy rendbeli gyilkosság elkövetéséért életfogytiglani börtönbüntetésre ítélték. Az olasz hatóságok mindeddig hiába kérték Sommer kiadatását, aki ellen Németországban 2002 óta folyik jogi eljárás.
A keddi ítélet felülírja a stuttgarti bíróság 2012 októberi döntését, amelyben megállapították: nem lehet minden kétséget kizáróan bizonyítani, hogy azok a még élő egykori SS-katonák, akik ott voltak 1944 augusztusában a toscanai faluban, elkövettek-e olyan, háborús bűntettnek minősülő súlyos bűncselekményt, amely nem évül el. A vádhatóság ezért utasította el korábban azt a beadványt, hogy Németországban indítsanak büntetőeljárást az akkor még élő nyolc egykori német katona ellen.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.