A hathónapos csecsemő csontvázát az Upward Sun River nevű régészeti lelőhelyen találták meg 2013-ban
Ukrajnai ásatáson fedezték fel az Európában megjelent ember legkorábbi kőeszközeit
![ásatás](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/First%20Americans268739.jpg.webp?itok=Xq8q9LRb)
Egy ukrajnai ásatáson felfedezett ősi kőeszközök lehetnek a legkorábbi bizonyítékai az ember megjelenésének Európában – számolt be róla a Nature című folyóiratban publikált tanulmány.
A kutatás szerint az Ukrajna nyugati részén, Kárpátalján található Korolevo (Királyháza) régészeti lelőhelyen feltárt kőeszközök az azokat körülvevő üledékes kőzetrétegek kormeghatározása alapján mintegy 1,4 millió évesek.
A tudósok korábban a spanyolországi Atapuercát tartották a legkorábbi lakott helynek Európa térségében. De a legújabb tanulmány fényében Atapuercában Korolevóhoz képest 200-300 ezer évvel később éltek emberek.
A nemzetközi kutatócsoport a kozmikus sugárzáson alapuló kormeghatározási módszerrel elemezte a Korolevóban az 1970-es években feltárt ősi kőeszközök körüli üledékrétegeket.
Roman Garba, a Cseh Tudományos Akadémia (CAS) Nukleáris Fizikai Intézetének tudósa, a tanulmány vezető szerzője elmondta, hogy a Homo erectus volt az első hominida, aki mintegy kétmillió éve Afrikából Közel-Kelet, Kelet-Ázsia és Európa felé vándorolt.
Garba hozzátette: Korolevóban csak kőeszközök kerültek elő, csontmaradványokat nem találtak. A lelőhely kora alapján azonban a Homo erectus készíthette a kőeszközöket, mert az volt az egyetlen lehetséges emberi faj abban a korszakban. A tudós szerint az egykori emberek a ragadozók által elejtett és hátrahagyott húst ehették, és valószínűleg tüzet is tudtak gyújtani.
A tanulmányból kiderül, hogy a pattintott kőeszközeik, amelyek az úgynevezett oldovai kultúrára jellemzőek, vulkanikus kőzetből készült, nagyon egyszerű szerszámok az emberi technológia hajnalából.
A kutatás jelentőségével kapcsolatban Garba elmondta, hogy a korolevói régészeti helyszín kormeghatározásával egyfelől a grúziai dmanisi és a spanyol atapuercai lelőhelyek közötti térbeli és időbeli szakadékot sikerült áthidalni, másfelől azt a hipotézist is meg tudták erősíteni, hogy az első hominidák kelet vagy délkelet felől érkeztek a térségbe.
A Nature folyóiratban szerdán publikált kutatás arra utal, hogy a korai hominidák a felmelegedési periódusokban már jóval a középső pleisztocén földtörténeti korszak előtt magasabb szélességi körök felé vándoroltak.
Korolevo a legészakibb előőrse lehet a vélhetően a Homo erectushoz tartozó embernek – fűzte hozzá John Jansen, a Cseh Tudományos Akadémia geotudósa, a tanulmány társszerzője.
Garba szerint már csak az a kérdés, hogy mikor fedeznek fel a korolevói lelethez hasonló vagy még korábbi leleteket más ukrajnai, romániai, bulgáriai vagy szerbiai helyszíneken.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.