Washington. A Riporterek Határok Nélkül (RSF) nemzetközi újságíró jogvédő szervezet tiltakozott amiatt, hogy házi őrizetre ítélt a bíróság egy amerikai újságírót, aki nem fedte fel a forrását.
Arculcsapták az amerikai sajtószabadságot
Jim Taricani esete nem egyedüli. Matthew Coopert, a Time hírmagazin, illetve Judith Millert, a The New York Times újságíróját októberben első fokon az igazságszolgáltatás akadályozása címén 18 hónap börtönre ítélték, Coopernek a másfél év során naponta 1000 dollár pénzbírságot is fizetnie kell. A fellebbezés miatt felfüggesztették a büntetés végrehajtását. Az államügyészség tudni akarja tőlük, ki szivárogtatta ki törvénysértő módon tavaly nyáron, hogy Valerie Plame, Joseph Wilson volt amerikai nagykövet felesége tömegpusztító fegyverek szakértőjeként a CIA-nak dolgozott. Joseph Wilson előzőleg magára vonta a kormány haragját, mivel nyilvánosan megcáfolta, hogy Szaddám Huszein volt iraki elnök sárga pogácsának nevezett uránércet akart volna az afrikai Nigerben beszerezni atomfegyverprogramjához, amint az George Bush elnök egyik beszédében is elhangzott. Wilson a CIA megbízásából maga járt utána a híresztelésnek Nigerben, ahol korábban nagykövet volt, és megállapította, hogy az egész ügy légből kapott.
Robert Novak konzervatív publicista nem sokkal Wilson cikke után nyilvánosságra hozta, hogy a nagykövet felesége a CIA munkatársa és ő javasolta férjét a nigeri ténymegállapító küldetésre. Plame valódi kilétéről Robert Novak adott ugyan hírt, de a tényt az ismeretlenek más újságíróknak, Matthew Coopernek és Judith Millernek is elárulták. Nem ismeretes, Robert Novak ellen folyik-e eljárás. A lapok a kiszivárogtatást kormányzati megtorlásnak minősítették és elítélték. Az ügyben hivatalból vizsgálat indult, amely időközben a sajtó ellen fordult.
Matthew Cooper már megnevezte egyik beszélgetőpartnerét, Dick Cheney alelnök stábjának a főnökét, Lewis „Scooter” Libbyt, aki ehhez hozzájárulását adta az újságírónak. Az ügyészség azonban további neveket követel tőle. A fellebbviteli bíróság szerdán hallgatta meg az ügyet, és döntése a The Washington Post szerint a jövő év elején várható. A bírák mérlegre teszik, hogy mihez fűződik nagyobb közérdek, melyik nyom többet a latban, a sajtószabadság vagy az igazságügyi tárcának az a joga, hogy tanúvallomást követeljen az újságíróktól az ügyben. Az amerikai alkotmány első kiegészítése ugyan védelmet biztosít az újságíróknak, de a nagyrészt szokásjogon alapuló amerikai jogrendszerben ez nem teljes oltalom.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.