<p>Az Európai Bizottság (EB) a terrorizmus elleni harcra hivatkozva szigorítani akarja a fegyvertartás szabályait az Európai Unióban.</p>
Szlovákiában száz lakosra 5,5 lőfegyver jut
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/szlovakiaban_szaz_lakosra_55_lofegyver_jut_0.jpeg.webp?itok=paj7pQNE)
Marián Majer biztonságpolitikai szakértő szerint Szlovákiában nem szokás önvédelmi célok miatt fegyvert venni, az emberek többsége továbbra is azon a véleményen van, hogy a közbiztonságot a rendőröknek kell védeniük. Ugyanakkor nem tartja kizártnak, hogy ha tovább romlik a biztonsági helyzet Európában, emelkedni fog azoknak a száma is, akik önmaguk vagy családjuk védelme miatt vesznek majd fegyvert.
Lukáš Hrnčiarik fegyverkereskedő szerint érthető, ha az emberek önvédelmi célokra is vesznek fegyvert, ám nem biztos, hogy mindegyikük a terrorizmustól fél. „Nem elhanyagolható azok száma, akik itt, Szlovákiában akarják megvédeni magukat a tolvajoktól, rablóktól. Egyre többen költöznek nagyvárosokhoz közeli településekre, s ez természetesen vonzza a bűnözőket is. A lopások sajnos ezeken a helyeken már túl gyakoriak, a rablók egyre bátrabbak” – magyarázza a szakértő, miért ugorhatott meg az országban a kereset a lőfegyverek iránt.
Az Európai Bizottság véleménye szerint az unió tagállamaiban túl enyhék a fegyvertartási előírások, ezért akarja egy általános érvényű rendelettel szigorítani a lőfegyverek birtoklását. A szigorú szabályokkal akarja megakadályozni, hogy a terroristák például géppisztolyhoz vagy visszaélesített fegyverhez jussanak. Hrnčiarik szerint egy ilyen rendelet nem fog hozzájárulni a nagyobb biztonsághoz, ugyanis egyetlen terrorista sem fogja betartani a törvényeket, fegyvereit a feketepiacon fogja beszerezni úgy, mint eddig, s arra az uniós előírások nincsenek hatással.
A lőfegyverekről szóló irányelv módosítása azokat a lőfegyvereket is érinti, amelyeket vaktöltényessé alakítottak át, ezeket ugyanis a terroristák visszaalakíthatják éles lőfegyverekké. Pontosabban meghatároznák, hogyan kell hatástalanítani ezeket a fegyvereket, s bevonnák őket a lőfegyverek tartását szabályozó uniós irányelvbe, jelenleg ugyanis gyakorlatilag nincs szabályozva tartásuk. Külön ellenőrzés vonatkozik majd például a félautomata fegyverekre, amelyekkel egy bizonyos számú lövést lehet leadni, és azokat csak az használhatja majd – a rendőrségen és hadseregen kívül –, aki regisztrált céllövő, és részt vesz versenyeken egy klubban vagy szervezett verseny keretében. A céllövők tehát használhatják ezeket a fegyvereket, a hétköznapi emberek azonban nem.
Andrej Králik, az Európai Bizottság szlovákiai képviseletének munkatársa ugyan elismerte, hogy a tervezett módosítások ellen sokan tiltakoznak, ám szerinte nincs ok pánikra, az új előírások a sportlövészeket, a gyűjtőket és a múzeumokat sem fogják érinteni. „A bizottság állásfoglalása egyértelmű, a félautomata és automata fegyvereket csak és kizárólag a hadsereg használhatja, civilek nem. Nem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy ilyen fegyvereket korábban nemcsak terrortámadások, hanem más tragikus események, iskolákban, koncerteken végrehajtott lövöldözések során is használtak” – közölte lapunkkal a bizottság állásfoglalását Králik. Az EB statisztikái szerint az elmúlt évtizedben Európában tízezer, lőfegyverrel elkövetett gyilkosság történt. (dem, TASR)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.