<p>Az oktatásügy aktuális kérdései, a déli régiók gazdasági helyzete, valamint a kisebbségi kulturális támogatások témája kapta a főszerepet a Szlovákiai Magyarok Kerekasztalának éves konferenciáján, melyre a hétvégén került sor.</p>
Szakmai szinten volt eredményesebb a Kerekasztal
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/kerekasztal-valasszunk-olyan-kepviseloket-akik-valoban-a-regionkat-kepviselik_141184_0.jpg.webp?itok=mj_h-eta)
A kétnapos konferencia első napján az oktatásügy aktuális kérdései kerültek terítékre. Markovics Tímea, a Comenius Pedagógiai Intézet munkatársa az óvodákkal kapcsolatos kérdésekről számolt be.
Szőköl István, a komáromi Módszertani Pedagógiai Központ vezetője az újszerű szlováknyelv-tanítással kapcsolatos gyakorlati problémákról tartott előadást. Az újszerű szlovák módszertant immár négy évfolyamban teszteli az Állami Pedagógiai Intézet három alapiskola bevonásával.
Mózes Szabolcs a Pozsonyi Magyar Szakkollégiumról, illetve a szakkollégiumok szerepéről adott elő. Urbán Péter, a Tandem vezetője pedig a Beszéljünk iskoláink jövőjéről elnevezésű felmérés eredményeit ismertette. A Tandem országos felmérése arra kereste a választ, hogyan kellene kinéznie a 21. század modern iskolájának a szülők, a diákok és a pedagógusok szerint.
„A workshopok visszatérő témaköre volt az iskolai környezet, az osztálytermek berendezése, az iskolák felszereltsége. A felmérés alapján változtatni kell »a tanár diktál, a diák körmöl« gyakorlaton, ahogyan a pedagógus szerepének is át kell alakulnia. Már nem a pedagógus a tudás forrása, inkább közvetítő a tudáshoz vezető úton” – mondta lapunknak Urbán Péter.
A gazdasági témák között szó volt a kisvállalkozók számára meghirdetett pályázatokról, a munkanélküliség és a bérezés szintjén fennálló regionális különbségekről, és élénk vita alakult ki arról, hogyan lehet helyben tartani a munkaképes fiatalokat.
Tokár Géza, a Kerekasztal szóvivője összegzésében elmondta, a Kerekasztal az utóbbi időszakban eredményesebben működött szakmai szervezetként, mint társadalmi-mozgósító erőként, és ez mindenképpen kihívást jelent a szervezet számára a jövőre nézve.
Terítékre kerültek a Kisebbségi Kulturális Alap (KKA), az újonnan felállított kisebbségi kulturális finanszírozással foglalkozó testület hatáskörei, erényei és az esetleges buktatók. A KKA-val kapcsolatos aktualitásokról, a pályázatok jövőbeni működéséről több szakmai tanácstag is beszámolt. (ie)
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.