Leginkább a fiatalabb korosztály követi a közösségi médiában vagy blogokon keresztül a híreket.
Sokan hisznek a Facebook-ismerőseik által terjesztett híreknek Szlovákiában
![Leginkább a fiatalabb korosztály követi a közösségi médiában vagy blogokon keresztül a híreket (TASR/AP-felvétel)](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/0713-2old-INDULk%C3%A9p.jpg.webp?itok=lyI2MWIV)
Az Európai Unió 27 tagállamában végzett felmérés szerint a lakosság körében egyértelműen a televízió számít az elsődleges hírforrásnak, a többség a közszolgálati tévécsatornákat és rádióállomásokat tekinti a leghitelesebb médiumnak, amit a nyomtatott sajtó követ. Szlovákiában ezek mellé felzárkóztak az ismerősök által a közösségi médiában megosztott információk is.
Az Eurobarométer által megrendelt felmérésben az európaiak médiafogyasztási szokásait vizsgálták. Kiderült, hogy az uniós polgárok hogyan viszonyulnak a különböző hírforrásokhoz és mit gondolnak az álhírekről, valamint a félretájékoztatásról.
Az uniós lakosság körében az elsődleges hírforrás még mindig a televízió (75 százalék), különösen az 55 évnél idősebbek körében. A tévét az online hírplatformok követik a sorban (43 százalék), majd a rádió (39 százalék), illetve a közösségimédia-platformok és a blogok (26 százalék). A nyomtatott sajtó az ötödik helyre került: csak minden ötödik válaszadó (21 százalék) említette a napilapokat és folyóiratokat elsődleges hírforrásként. Nagyrészt az uniós trendbe illeszkednek a szlovákiai médiafogyasztók szokásai is. Azzal a kivétellel, hogy nálunk az EU-s átlaghoz képest magasabb azoknak az aránya, akik a rádiót tekintik elsődleges hírforrásuknak (44 százalék) és alacsonyabb azoké, akik a nyomtatott sajtót (13 százalék). Ezzel nálunk a rádió ebben a rangsorban a második helyre ugrott.
Fiatalos hírfogyasztás
Általánosan igaz, hogy leginkább a fiatalabb korosztály követi a közösségi médiában vagy blogokon keresztül a híreket. Uniós szinten ez a 15–24 év közöttiek 46 százaléka, szemben az 55 évnél idősebbek 15 százalékával. Az uniós válaszadók 88 százaléka nyilatkozott úgy, hogy valamennyire az okostelefonján, a számítógépén vagy a laptopján is követi a híreket. A megkérdezettek 43 százaléka közvetlenül a hírforrások webhelyeire, például egy újság honlapjára látogat a hírekért, 31 százalékuk pedig a közösségi médiában megjelenő cikkeket vagy posztokat olvassa el. A fiatalok jóval gyakrabban élnek ezzel a lehetőséggel, a 15–24 év közöttiek 43 százaléka, szemben az 55 évnél idősebbek 24 százalékával szokott így tenni.
Fizetni vagy sem?
Az unió összlakosságát tekintve még kivételnek számít, hogy az online hírfogyasztók fizessenek az internetes tartalomért. 70 százalékuk kizárólag ingyenes hírportálokról tájékozódik és ingyenesen elérhető híreket olvas. Ez a szám Szlovákiában 64 százalék, a 27-ből pedig hét olyan tagállam van, ahol még ennél is kisebb azok száma, akik csak ingyenes online tartalmat fogyasztanak. Ez az arány Észtországban a legalacsonyabb, 50 százalék. Ez azt jelenti, hogy ebben az országban hozzávetőlegesen a hírfogyasztók fele fizet valamilyen internetes hírforráshoz való hozzáférésért. A kizárólag ingyenes internetes tartalmakat fogyasztók aránya Magyarországon egyébként rendkívül magas, 81 százalék. Csak Portugáliában és Máltán mértek ennél némileg magasabb értéket (82 és 83 százalék).
A bizalom
Az európai válaszadók jobban bíznak a hagyományos médiacsatornákban és a nyomtatott sajtóban, illetve azok online változataiban, mint az online hírportálokban és a közösségi médiában. Akár a megszokott hagyományos, akár az online változatról van szó, a megkérdezettek 49 százaléka a közszolgálati tévétől és rádiótól vár hiteles tájékoztatást. Ezt követi a nyomtatott sajtó és annak online felületei, amit 39 százalékuk választott. Másrészt, a válaszadók 27 százaléka tartja megbízható hírforrásnak a kereskedelmi tévéket és rádiókat. Uniós szinten a közösségi média felhasználói által megosztott, vagy kizárólag az interneten létező portálokon megjelenő információkba vetett bizalom jóval alacsonyabb (11 és 14 százalék).
A szlovákiai médiafogyasztók szokásai ezen a téren szintén nagyrészt az uniós trendbe illeszkednek, néhány mutatónál azonban mégis figyelemre méltó eltérés tapasztalható. A szlovák közmédiába vetett bizalom némileg alacsonyabb, mint az uniós átlag (Szlovákiában 41 százalék), a nyomtatott sajtótermékeket és online felületeiket pedig csak 21 százalék tartja megbízhatónak, és a kereskedelmi televíziókról is csak 20 százalék gondolja ezt. Ezzel szemben a közösségi médiában követett ismerősök és csoportok által megosztott információkat a szlovákiai válaszadók nagyobb hányada tartja megbízhatónak, mint az uniós átlag. Az EU-ban ez az arány a már említett 14 százalék, Szlovákiában azonban 20%. Nálunk a blogokba, online hírfelületekbe vetett bizalom is némileg magasabb az uniós átlaghoz képest (EU 11 százalék, Szlovákia 16 százalék). A bizalom mutatójának fontosságát árnyalja, hogy mi készteti az embereket egy adott cikk megnyitására az interneten. Uniós szinten 54 százalék a cím alapján dönt, 37 százalék pedig ilyenkor azt is fontos szempontnak tartja, hogy szerinte megbízható-e az adott cikket közlő online hírportál.
Álhírek, fake news
Az összeurópai válaszadók több mint negyede, azaz 28 százaléka, a szlovákiai megkérdezetteknek azonban 36 százaléka véli úgy, hogy az előző hét napban „nagyon gyakran” vagy „gyakran” találkozott álhírekkel és félretájékoztatással. Arányuk Bulgáriában a legmagasabb (55 százalék) és a magyarországi megkérdezetteknek is a 46 százaléka vélekedik ugyanígy. Azok aránya, akik úgy nyilatkoztak, hogy az előző hét napban „nagyon gyakran” vagy „gyakran” találkoztak álhírekkel, Hollandiában a legalacsonyabb, mindössze 12 százalék.
Uniós szinten a válaszadók többsége biztos abban (12 százalékuk nagyon, 52 százalékuk valamennyire), hogy felismeri az álhíreket és a félretájékoztatást. A szlovákiai megkérdezettek 20 százaléka állítja magáról, hogy egész biztosan felismeri az ilyen félrevezető tartalmakat és további 50 százalék gondolja azt, hogy erre valamilyen mértékben képes. A felmérés eredményei szerint az ilyen hírek felismerésének képessége, illetve ezen képességnek a válaszadók általi szubjektív megítélése az életkorral csökken, az iskolázottsággal pedig nő.
Az Eurobarométer megbízásából a felmérést az uniós polgárok reprezentatív mintája alapján az Ipsos European Public Affairs készítette. Az Európai Unió mind a 27 tagállamában 15 éves vagy annál idősebb polgárokat kérdezett meg. Az Ipsos online panelein és partnerhálózatán keresztül április 26. és május 11. között összesen 52 347 válaszadó vett részt az online felmérésben. Az összesített uniós eredményeket az egyes országok népessége alapján súlyozták.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.