Hiába Robert Fico és Peter Pellegrini igyekezete, idén már biztosan nem lesz népszavazás az előrehozott választásról. A parlament házszabálya ezt nem teszi lehetővé. A jogi bonyodalmakért ráadásul éppen az egyik ellenzéki képviselő a felelős.
Idén már biztosan nem lesz referendum
![Robert Fico](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/20210629parlament_9793303.jpg.webp?itok=Wdug6b_F)
Most már biztos, hogy a parlament decemberig nem foglalkozik azzal az alkotmánymódosító javaslattal, amelynek eredményeként népszavazással is le lehetne rövidíteni a választási ciklust. A hírt Ondrej Dostál, az SaS parlamenti képviselője erősítette meg lapunknak.
Péntek délelőttre rendkívüli ülést hívott össze Boris Kollár (Sme rodina), a parlament elnöke. Az ülés napirendjén jelenleg 12 programpont szerepel, ezek közül azonban egyik sem vonatkozik a népszavazással kapcsolatos alkotmánymódosításra. Pedig a koalíciós képviselők és köztük maga Kollár is hangsúlyozta, hajlandók lennének megszavazni egy olyan alkotmánymódosító javaslatot, amelynek eredményeként a választási időszakot népszavazással is le lehetne rövidíteni.
Mi történt eddig?
A bonyodalom azzal kezdődött, hogy a Smer és a Hlas pár hónappal ezelőtt aláírásgyűjtésbe kezdett egy népszavazás kiírásáért. A referendum a választási időszak megrövidítésére irányult, és ha a többség igennel szavazott volna, előre hozott parlamenti választás várt volna az országra. Pellegriniék és Ficóék összesen közel 600 ezer aláírást gyűjtöttek össze, ami bőven elegendő volt a népszavazás kiírására.
Zuzana Čaputová köztársasági elnök azonban úgy ítélte meg, hogy a választási időszak referendum általi lerövidítése alkotmányjogi szempontból problémás lehet, így az Alkotmánybírósághoz fordult.
![Zuzana Čaputová Zuzana Čaputová](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/1_07072021_tk_prezidentka_sr_caputova794855.jpg.webp?itok=lt0EIYTy)
A bírák igazolták az államfő aggályait, és kimondták, hogy erről a kérdésről valóban nem lehet népszavazással dönteni, mert a választási ciklus ilyen módon történő megrövidítése nincs összhangban a szlovák alkotmány jelenlegi formájával. Az ítélet nem meglepő módon felháborította az ellenzéket, viszont a koalíción belül is komoly kritikák hangzottak el, főként Čaputovával kapcsolatban. Igor Matovič (OĽaNO) pénzügyminiszter és Boris Kollár is azt mondta, ők támogatnák a népszavazás kiírását, és nem tartják jó lépésnek, hogy Čaputová az Alkotmánybírósághoz fordult. Egyedül Juraj Šeliga, a Za ľudí parlamenti képviselője üdvözölte a döntést, szerinte a választásról szóló népszavazás kiírása a demokratikus rendszer felrúgása lenne.
Čaputová, látva az ellenzék és a koalíció jelentős részének egybehangzó véleményét, úgy döntött, felkínál egy másik alternatívát. Az államfő elmondta, ha valóban van rá politikai akarat, akkor a parlamentben végrehajthatnak egy olyan alkotmánymódosítást, amely lehetővé tenné, hogy a választási ciklust népszavazással is le lehessen rövidíteni. A köztársasági elnök szerint ehhez nem kell különösebb erőfeszítés, pusztán 90 szavazat a parlamentben, ami az ellenzék és a koalíció egyetértését látva nem lehet probléma.
Kollár ezt követően elmondta, július 23-ra összehívja a parlamentet, és ezen az ülésen akár el is fogadhatják az alkotmánymódosítást. Ilyen esetben a népszavazást már ősszel is meg lehetne tartani.
Jogi akadályok
Ondrej Dostál, az SaS parlamenti képviselője azonban előre jelezte: a házszabály értelmében a parlament rendkívüli ülésén nem lehet szavazni az említett javaslatról, legalább két okból sem. A jogi akadályok tisztázása érdekében felkerestük a párt sajtóosztályát. Ondrej Šprlák szóvivő lapunknak elmondta, a mai napon azért nem szavazhatnak róla, mert a rendkívüli ülést a koalíciós képviselők kérésére hívták össze, ők pedig egy 12 pontos programpontból álló napirendet terjesztettek be. Ilyen esetben pedig a napirendet nem lehet sem bővíteni, sem módosítani. Vagyis ha Kollár mégis felvenne egy újabb pontot, azzal megszegné a házszabályt.
A másik jogi akadályt a parlamenten kívüli Život – Národná strana párt képviselőjének, Tomáš Tarabának (korábban az ĽSNS listáján jutott be, de már kilépett a frakcióból) a javaslata jelenti. Ő ugyanis a parlament júniusi ülésén – talán előre látva a referendum körüli vitát – már beterjesztett egy alkotmánymódosító javaslatot, amely a választási ciklus népszavazással való lerövidítését foglalta volna bele a szlovák alaptörvénybe. Ezt a javaslatot nem fogadták el a képviselők. A házszabály pedig kimondja, hogy ha a plénum az adott törvényjavaslatot nem szavazza meg, egy új törvényjavaslatot ugyanazzal a dologgal kapcsolatban csak fél évvel később lehet beterjeszteni. Ennek értelmében tehát legkorábban csak december 29-én térhetnének vissza a kérdéshez.
![Tomáš Taraba Tomáš Taraba](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/202705taraba_KDZP704899.jpg.webp?itok=GAzrmC64)
Értelmezési kérdések
A dilemma azonban a házszabály eltérő értelmezéséből adódik, konkrétan az „ugyanazzal a dologgal” kapcsolatos részt érinti. Robert Fico, a Smer elnöke, aki Čaputová bejelentését követően szinte azonnal el is küldte a törvénymódosító javaslatot Eduard Heger miniszterelnöknek, azzal érvel, hogy az általa benyújtott módosítás nem ugyanazt a cikkelyt változtatná meg, mint Taraba javaslata, így egy más jogi folyamatról van szó, emiatt pedig nem is érvényesíthetik a házszabály említett pontját. A korábbi kormányfő állítása helytálló, hiszen Taraba az alkotmány 81-es cikkelyét akarta módosítani, Fico javaslata pedig a 93-as és a 98-as cikkelyre vonatkozik.
Ondrej Šprlák azonban hangsúlyozza, hogy a döntő szempont nem az, milyen cikkelyre vonatkozik a javaslat, hanem az, hogy milyen jogi problémákat érint.
„Kétségtelen, hogy Robert Fico kezdeményezése ugyanarra a dologra vonatkozik, hiszen ugyanazokat a jogi viszonyokat szeretné módosítani. Ennek eredményeként erről a pontról legkorábban 2021. december 29-én tárgyalhatnak”
– mondta lapunknak az SaS szóvivője.
Alkotmányjogi bizottság
A javaslattal kapcsolatban tehát inkább az volt a kérdés, hogy a szeptemberi vagy a decemberi ülésen tárgyalnak-e róla a képviselők (a parlament következő ülése szeptemberben kezdődik, hacsak addig nem hívnak össze egy rendkívüli ülést). Hogy a két javaslat valóban ugyanarra a jogi problémára vonatkozik-e, Boris Kolláron múlik. A házelnök azonban a TASR-nek elmondta, nem egyedül akar dönteni egy ilyen komplex jogi problémáról, ezért a parlament alkotmányjogi bizottságára bízza az ítéletet. Kollár hangsúlyozta, tiszteletben fogja tartani a képviselők döntését.
![Ondrej Dostál Ondrej Dostál](/sites/default/files/styles/image_scaled_w800/public/image_entities/5februar2021_NRSR_12757820.jpg.webp?itok=vuPtMatY)
A parlament alkotmányjogi bizottsága csütörtök délután ült össze, ahol megvitatták a problémás jogi kérdést is. Ondrej Dostál lapunkat arról tájékoztatta, a bizottság alátámasztotta a jogi érvelését, vagyis a két javaslat ugyanazt a problémakört érinti.
„A javaslatommal a bizottság 8 koalícios képviselője értett egyet. A négy ellenzéki képviselő ellene szavazott”
– mondta Dostál.
Ez azt jelenti, hogy a képviselők decemberig biztosan nem foglalkoznak a referendummal.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.