Nem indult zökkenőmentesen az új tanév. Országszerte több száz iskolában három egymást követő napon is bombafenyegetések akadályozták a munkát. A történtek után a szülők és a diákok, valamint az oktatásügyi szakszervezetek is a biztonság megerősítését követelik. A belügyminiszter szeptember végéig a kormány elé terjesztené javaslatát, amely értelmében minden alap- és középiskolába kamerarendszereket telepítenének.
A belügyminisztérium kamerarendszerrel harcolna az iskolai bombafenyegetések ellen
![rendőrség iskola](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/2024-09/trebisov_skola_zaciatok_roku_008069447.jpg.webp?itok=vv5JZ8bH)
A belügyminiszter, Matúš Šutaj Eštok (Hlas) a legutóbbi kormányülés után tájékoztatott arról, hogy egy rendkívül ambiciózus, nemzeti szintű projekt előkészítésén dolgozik. A tárcavezető tervei szerint az országban működő 3 200 alap- és középiskola mindegyikébe, iskolánként körülbelül 10 kamerát szerelnének fel. A kamerarendszer nem csak az iskolába be- és kilépők megfigyelését tenné lehetővé. Értesítést küldene a rendőrségnek az oktatási intézmény területen mozgó gyanús személyekről, akik azonosítása ugyancsak könnyen menne a kamerákba épített arcfelismerőnek köszönhetően. „Ha fenyegető e-mail érkezik, rögtön elemezni és értékelni tudjuk, hogy az üzenet érkezését megelőző 24 vagy 48 órában járt-e gyanús egyén az iskola területén” – magyarázta Šutaj Eštok, aki arra is rámutatott, hogy miután a rendőrség kiértékelte a helyzetet, az igazgatók döntenek arról, elrendelik-e az iskola kiürítését.
A rendszer a belügyminisztérium égisze alatt működne, az iskolák pedig bármikor bekapcsolódhatnak a projektbe. Az első számítások szerint a kamerák beszerzése, valamint üzemelése intézményenként 15–20 ezer euróba kerülne, így a befektetés nagyságát 60 millió euróra becsülik. A kamerák telepítése fokozatosan, három év alatt valósulna meg.
Egyelőre kevés a konkrétum
Bár a tárcavezető, Matúš Šutaj Eštok már a nyilvánosság elé tárta a tervét, a belügyminisztérium egyelőre szűkszavú.
„Jelenleg több terület szakértőjével folytatunk egyeztetéseket, hogy végül egy átfogó anyag szülessen, amit mielőbb a kormány elé terjeszthetünk. További részleteket csak ezután hozunk nyilvánosságra” – közölte a belügyminisztérium sajtóosztálya.
Noha a konkrétumokat egyelőre homály fedi, több szakértő is megkérdőjelezte a javaslat létjogosultságát.
A szakértők szkeptikusak
Martin Kráľovič biztonsági szakértő, a belügyminisztérium korábbi államtitkára úgy véli, nevetséges és téves elgondolás, hogy a kamerarendszerek megakadályoznák a hamis fenyegetéseket vagy a valódi támadásokat.
„Maga a miniszter is elismerte, hogy az elkövetők profik, így a rendőrségnek és a titkosszolgálatnak gyakran még több hónap után sem sikerül felkutatni őket” – írta közösségi oldalán Kráľovič, aki egyúttal azt is megjegyezte, a bombafenyegetések többsége jelenlegi vagy egykori diákokhoz köthető. „Az ő arcuk pedig nem szerepel a terroristákat és bűnelkövetőket tömörítő adatbázisban.”
Az ellenzéki Progresszív Szlovákia parlamenti képviselője, a korábbi országos rendőrfőkapitány, Jaroslav Spišiak úgy véli, hogy a 20 ezer eurót érő kamerarendszerek legfeljebb a rablókat és a vandálokat riaszthatják el. Spišiak szerint a fő probléma a rendőrség berkeiben tapasztalható egyre fokozódó létszámhiány. A helyzetet pedig tovább rontja, hogy hatályba lépett a Büntető törvénykönyv módosítása, így gyakorlattal nem rendelkező rendőrök kerülnek magas beosztásba, a tapasztalt nyomozócsoportokat pedig feloszlatják.
„A gyakorlatban ez pontosan úgy néz ki, ahogy azt a poprádi iskolában is láthattuk. Az igazgatónőnek és munkatársainak kellett átkutatniuk az intézményt, mert túl kevés a rendőr, így senkit nem küldtek ki az iskolához” – mutatott rá a korábbi országos rendőrfőkapitány.
Az iskolaigazgatók osztják a szakértők véleményét
A kérdésben a szlovákiai magyar oktatási intézmény vezetőinek véleményét is kikértük. Egyikük sem vitatta, hogy a kamerarendszernek megvannak a maga előnyei, a szakértőkhöz hasonlóan azonban az igazgatók szerint sem ez a megfelelő megoldás a hibrid fenyegetések jelentette problémára.
Andruskó Imre, a komáromi Selye János Gimnázium igazgatója rámutatott, hogy számos oktatási intézményben már napjainkban is találkozhatunk kamerákkal. Ezeket főként a belépési pontoknál helyezték el, így a tolvajok és vandálok kivédésében jó szolgálatot tesznek, a bombafenyegetéseket azonban nem oldanák meg.
„Szerintem ezt a pénzt inkább arra kellene használni, hogy megerősítsék a rendőrség és a titkosszolgálat hibrid támadásokkal foglalkozó egységeit” – jelentette ki Andruskó, aki a rendfenntartó szervekkel való korábbi pozitív tapasztalataik alapján úgy véli, ez lenne a probléma valódi megoldása.
Masszi János, a dunaszerdahelyi Vámbéry Ármin Alapiskola igazgatója, a Dunaszerdahelyi Járási Pedagógusszövetség elnöke a megelőzés fontosságára hívta fel a figyelmet.
„Mivel nem először fordult elő ilyesmi, így nélkülözhetetlen, hogy beszélgetéseket, előadásokat, fórumokat szervezzünk, amik a tanároknak és a diákoknak egyaránt segítenek felkészülni az ilyen esetekre. Egyelőre elsősorban az osztályfőnökök és az iskolapszichológusok beszélgetnek a gyerekekkel. Ha a helyi rendőrség munkatársainak van kapacitása, igyekszünk őket is bevonni. Ugyanakkor üdvözölnénk, ha az oktatási minisztérium és a belügyi tárca hozzájárulna, hogy ez a paletta minél színesebb legyen, több előadóval és szakemberrel” – magyarázta Masszi, aki szerint ez nagyban hozzájárulna, hogy a bombafenyegetésben érintettek újra biztonságban érezzék magukat.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.