Fotó: police.hu
Okostévé 760 forintért? Meg ne vegye!
![csalás](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/ezajo_0.jpg.webp?itok=qS0dzxQA)
A napjainkban egyre szaporodó internetes banki csalásokról tartott online tájékoztatót a bankszövetség, a Készenléti Rendőrség és Nemzetbiztonság Szakszolgálat munkatársai.
Számos fontos, húsbavágókérdést érintettek, melyek most, karácsony előtt különösen érdekesek. Ezek közül itt kettőt emelünk ki.
A Facebookon nagy valószínűséggel mindenki találkozott már azzal a csalási formával, melyben webshopok irreálisan alacsony áron kínálnak műszaki cikkeket, csak magyar vásárlók réstére. De tényleg nem pusztán olcsón, hanem irreálisan olcsón. Például okostévét vagy elektromos rollert ezer forint alatti áron. Az apróbetűs részben pedig az szerepel, hogy ez valójában nem vásárlás, hanem egy sorsolásra való regisztráció. Ami ráadásul rendszeres, havi előfizetéses átutalással jár. A pénztártól való távozás után pedig reklamációnak helye nincs, ez is szerepel a szövegben.
Hogy mit tehet mindez ellen a gyanútlan vásárló? Először is ne dőljön be senki a hihetetlen áraknak, mert tényleg nem valósak. Aztán mindig olvassuk el és értelmezzük az apróbetűs részt. Ha mindezek utám mégis elkövetjük a végzetes kattintást, a bankunknál jelezzük az esetet és mondjuk le legalább a további fizetést, majd tegyünk feljelentést. Mindezek a tanácsok, több más információval együtt elhangoznak a tájékoztatót rögzítő videón. A facebookos, hihetetlen árú termékekről szóló rész 2:05 és 4:35 között látható.
Általánosságban pedig elmondható, hogy az online kereskedelemben mindig érdemes tájékozódni az eladóról, azonosítani, hogy van-e valódi telefonszáma, elérhetősége, valóban fel lehet-e venni vele a kapcsolatot.
Másik egyre szaporodó elkövetési módszer a telefonos csalás. Az elkövetők bankok nevében hívják áldozataikat, gyanús tranzakciókra hivatkozva stresszes helyzetet teremtenek és gyorsan próbálják megszerezni az áldozat banki adatait, ismeretlen programokat, alkalmazásokat telepíteni okostelefonjára, számítógépére.
Nem lehet elégszer elmondani: a bankok soha nem kérik telefonon a kártya adatait, a pin kódot meg pláne nem. Azt soha senkinek ne adjuk meg! Aki használta már a bankja telefonos szolgáltatását, az jól tudja, hogy milyen alapos az azonosítás, és néha még körülményesnek is hat egy-egy tranzakció elintézése. Nos, pont az ilyen csalások ellen való a fokozott óvatosság.
Egy konkrét módszerrel is szolgált a bankszövetség szakértője a tájékoztatón: ha ellenőrizni próbálunk egy gyanús banki hívást, kérjük legutóbbi három tranzakciónk adatait, mert azt a számlavezető banknak tudnia kell. Ha igazolódik a gyanú, az a legegyszerűbb, ha megszakítjuk a beszélgetést és jelezzük a bankunknál, hogy gyanús hívást kaptunk.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.