<p>A robotika több mint 500 éves fejlődését mutatja be egy 16. századi, szerzetesnek öltöztetett géptől kezdve az ipari robotokon át a tavaly bemutatott legkorszerűbb japán androidig a londoni Science Museum új kiállítása, amely a világ számos részéből összegyűjtött száz robottal várja a látogatókat. </p>
Robotok
![](/sites/default/files/styles/image_16_10_w400/public/lead_image/1_kep_this_combination_photo_shows_a_selection_of_robot_faces_from_futuristic_comic_book_to_life_like_newsreaders_on_display_during_a_press_preview_for_the_robots_exhibition_sita_0.jpg.webp?itok=SRFkWqEE)
Ben Russel vezető kurátort az a gondolat vezérelte az intelligens gépek fejlődéséről szóló Robotok című kiállítás összeállításakor, hogy „az emberek alapvetően félnek a robotoktól, és a tárlat arra ösztönözheti őket, hogy elgondolkodjanak azon, miként gazdagíthatják az emberi viselkedést utánzó androidok és más robotok a mindennapos életünket”. A robotok már évszázadok óta köztünk élnek, ezt igazolja az az 1560-ban készült, óraművel működtetett szerzetes, amely megcsókolja a rózsafüzért és bűnbocsánatot kérve a mellét ütögeti. A II. Fülöp spanyol király számára készített életnagyságú szerzetes a kiállított szerkezetek legidősebbje.A legkorszerűbbek között megtalálható egy 2014-ben készült japán hírolvasó android vagy az a brit fejlesztésű, ember nagyságú humanoid, amely végigvezeti a látogatót a kiállításon, sőt minden 20 percben rövid színházi előadást is produkál. A kiállítás másik gyöngyszeme az az életnagyságú, ezüst, fejét billegető, halat fogó hattyú, amelyet 1773-ban épített John Joseph Merlin, a görkorcsolya feltalálója. A hattyút 1867-ben bemutatták a párizsi világkiállításon is, utána került egy brit múzeum tulajdonába. A kiállított száz robot öt különböző történelmi időszakot ábrázol, feltárva azt is, miként formálta a vallás, az iparosodás, a popkultúra és a jövőkutatás a társadalmat. „Amikor ilyen hosszú áttekintést készítünk, ahogy ezt a robotok 500 évével tettük, látjuk, hogy a robotok nem is olyan ijesztőek, sőt mágikusak, elbűvölők, hasznosak, és általában azt teszik, amit mi el akarunk velük végeztetni” – hangoztatta Ben Russel. A 20. századi fejlesztések között megtalálható a Metropolis című német némafilmben használt Maria robot mása, az 1956-ban bemutatott Tiltott bolygó című sci-fi sztárja, Robby robot, csakúgy mint az Arnold Schwarzenegger Terminátor – A halálosztó című filmjében feltűnt T-800-as kiborg eredeti váza. A tárlat látogatói megtekinthetik az Én, a robot című filmet is, amely arra figyelmeztet, hogy a robotok és a mesterséges intelligencia miként veszélyezteti az emberiséget. „Azt kell mondanom, hogy ettől még nagyon, nagyon messze vagyunk” – hangsúlyozta Giorgio Metta, az olasz technológiai intézet tudományos alelnöke, az iCub gyermekrobot-fejlesztője, amelyet szintén meghívtak a kiállításra. „Az általunk kifejlesztett applikációk nagyon szűkösek, így a mesterséges intelligencia nagyon specifikus problémák megoldására képes. Nincs mód arra, hogy ezek a robotok megtanuljanak bármi mást vagy önállóan egy másik feladat felé forduljanak” – magyarázta.A Robotok című kiállítás szeptember 3-ig látható Londonban.
Támogassa az ujszo.com-ot
A támogatásoknak köszönhetöen számos projektet tudtunk indítani az utóbbi években, cikkeink pedig továbbra is ingyenesen olvashatóak. Támogass minket, hogy továbbra is függetlenek maradhassunk!
Kérjük a kommentelőket, hogy tartózkodjanak az olyan kommentek megírásától, melyek mások személyiségi jogait sérthetik.